Справа № 291/219/25 Головуючий у 1-й інст. Федорчук І.В.
Категорія 99 Доповідач Борисюк Р. М.
У Х В А Л А

12 червня 2025 р. м. Житомир

Суддя Житомирського апеляційного суду Борисюк Р.М., вирішуючи питання відповідно до вимог статті 359 ЦПК України про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Ружинського районного суду Житомирської області від 07 травня 2025 року,

по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Військова частина НОМЕР_1 , Міністерство оборони України, Служба у справах дітей Ружинської селищної ради, Ружинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про оголошення фізичної особи померлою внаслідок загибелі при виконанні завдань по захисту Батьківщини,

в с т а н о в и в :

По справі не може бути відкрите апеляційне провадження, оскільки при подачі апеляційної скарги не сплачено судовий збір.

Рішенням Ружинського районного суду Житомирської області від 07 травня 2025 року заяву задоволено.

Не погодившись з рішенням суду, Міністерство оборони України подало апеляційну скаргу, у якій міститься клопотання про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище.

Ознайомившись із вказаним клопотанням, матеріалами справи, суд вважає за необхідне відмовити у відстрочці сплати судового збору, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (частина 3 статті 136 ЦПК України).

Відповідно до роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ N 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Отже, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у наведених законодавчих нормах дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження N 11-336апп20) зазначила, що як убачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір"), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч. 2 цієї ж статті): 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача -фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію" суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Як вбачається з наведеної норми, єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Доказами рівня майнового стану фізичної або юридичної особи можуть бути наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність чи відсутність рухомого чи нерухомого майна, Відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, довідка з Пенсійного фонду України, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо.

Таким чином особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Міністерство оборони України не надало суду належних та допустимих доказів, що їх майновий стан перешкоджає сплаті судового збору.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про відстрочення від сплати судового збору необхідно відмовити.

Згідно з частиною 2 статті 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким спеціальним законом є Закон України «Про судовий збір» (далі Закон).

Згідно частини 1 статті 4 Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як вбачається із матеріалів справи, позовна заява розглядається в порядку окремого провадження.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 частини 2 статті 4Закону України «Про судовий збір» за подачу заяви у справах окремого провадження поданих фізичною особою підлягало сплаті 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб,що становило 536,8 грн при зверненні в суд першої інстанції.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Отже, особа, яка подає апеляційну скаргу мала сплатити судовий збір в сумі 805,2 грн (536,8*150%).

Разом з тим, апеляційна скарга подана до апеляційного суду через систему «Електронний суд».

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону, при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Виходячи з наведеного апеляційний суд застосовує коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, особа, яка подає апеляційну скаргу з урахуванням коефіцієнта 0,8 мала сплатити судовий збір в сумі 644,16 грн (805,2*0,8).

Згідно з частиною 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частин 2, 3 статті 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

при оплаті судового збору необхідно застосовувати наступні реквізити:

-Отримувач коштів: ГУК у Жит.обл /ТГ м. Житомир/22030101

-Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485

-Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

-Код банку отримувача (МФО): 899998

-Рахунок отримувача: UA0006797

-Код класифікації доходів бюджету: 22030101

-Призначення платежу: *;101;___(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом _____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі ___(Номер справи), Житомирський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Приклад заповнення графи "Призначення платежу":

*;101; НОМЕР_2 ;Судовий збір, за позовом ОСОБА_3 , на рішення від 01.01.2019 по справі 905/1057/18, Житомирський апеляційний суд.

Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За вказаних обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для сплати судового збору в сумі 644,16 грн.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання Міністерства оборони України про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Ружинського районного суду Житомирської області від 07 травня 2025 року - відмовити.

Апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Ружинського районного суду Житомирської області від 07 травня 2025 року залишити без руху.

Надати строк для усунення зазначених недоліків тривалістю не більше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, для сплати судового збору в сумі 644,16 грн, а також роз`яснити, що у випадку невиконання цих вимог, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Оригінал квитанції (платіжного доручення) про сплату судового збору, необхідно направити на адресу апеляційного суду.

Суддя