Справа № 405/1528/24
Провадження №2/405/272/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 червня 2025 року Подільський районний суд міста Кропивницького у складі:

головуючого-судді Іванової Л.А.

при секретарі Тарасенко Р.П.,

за участю учасників справи:

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 та в її інтересах представника адвоката Харламової Т.В.

та представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради Поровчук А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому цивільну справу №405/1528/24 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради (м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41) про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та визначення способу участі у їх вихованні, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Мухіна Н.В. (діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії ВА № 1074489 від 04.03.2024 року) в інтересах позивача звернулася до Ленінського районного суду м. Кіровограда з позовом, в якому (позові) просить:

усунути перешкоди ОСОБА_1 у спілкування з онуками: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

визначити порядок участі ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні онучки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за наступним графіком: систематичні побачення з онучкою кожен понеділок, середа, субота місяця з 14:00 години до 18:00 години в громадських місцях культурно-розважального характеру (парк, кінотеатр, дитячо-юнацькі центри та інші громадські місця), що призначені для її повноцінного відпочинку та відповідають віку і стану здоров`я дитини; зустрічі, спілкування та відпочинок щороку 18 квітня на день народження діда ОСОБА_1 з 12:00 години до 16:00 години за його місцем реєстрації або іншим місцем, що призначене для повноцінного відпочинку дитини та відповідає віку і стану здоров`я дитини; зустрічі, спілкування та відпочинок щороку 04 липня, на наступний день після народження онучки ОСОБА_4 , з 12:00 години до 18:00 години за місцем реєстрації діда або іншим місцем, що призначене для повноцінного відпочинку дитини та відповідає віку і стану здоров`я дитини; зустрічі, спілкування та відпочинок щороку на третій день Різдва, Нового року, Великодня з 12:00 години до 16:00 години за місцем реєстрації діда або іншим місцем, що призначене для повноцінного відпочинку дитини та відповідає віку і стану здоров`я дитини; необмежене спілкування діда з онучкою засобами телефонного зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між ними;

визначити порядок участі ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні онука ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за наступним графіком: систематичні побачення з онуком кожен понеділок, середа, субота місяця з 14:00 години до 16:00 години в громадських місцях культурно-розважального характеру, що призначені для його повноцінного відпочинку та відповідають віку і стану здоров`я дитини в присутності матері до досягнення ОСОБА_3 п`ятирічного віку; після досягнення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 п`ятирічного віку: систематичні побачення з онуком кожен понеділок, середа, субота місяця з 14:00 години до 18:00 години в громадських місцях культурно-розважального характеру (парк, кінотеатр, дитячо-юнацькі центри та інші громадські місця), що призначені для його повноцінного відпочинку та відповідають віку і стану здоров`я дитини; зустрічі, спілкування та відпочинок щороку 18 квітня на день народження діда ОСОБА_1 з 12:00 години до 16:00 години за його місцем реєстрації або іншим місцем, що призначене для повноцінного відпочинку дитини та відповідає віку і стану здоров`я дитини; зустрічі, спілкування та відпочинок щороку 23 серпня, на наступний день після народження онука ОСОБА_3 , з 12:00 години до 18:00 години за місцем реєстрації діда або іншим місцем, що призначене для повноцінного відпочинку дитини та відповідає віку і стану здоров`я дитини; зустрічі, спілкування та відпочинок щороку на третій день Різдва, Нового року, Великодня з 12:00 години до 16:00 години за місцем реєстрації діда або іншим місцем, що призначене для повноцінного відпочинку дитини та відповідає віку і стану здоров`я дитини; необмежене спілкування діда з онуком засобами телефонного зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між ними;

зобов`язати матір дітей ОСОБА_2 повідомляти про наявність об`єктивних причин, які перешкоджають дотриманню встановленого судом графіку зустрічей та спільного відпочинку дідуся з онучкою та онуком.

На обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначила, що позивач ОСОБА_1 є рідним дідом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , матір`ю яких є відповідач ОСОБА_2 , а батьком дітей був його (позивача) син ОСОБА_5 , який загинув під час виконання бойового завдання внаслідок військових дій. При цьому, за життя сина у позивача ОСОБА_1 були нормальні сімейні відносини з невісткою відповідачем ОСОБА_2 та онуками, з якими позивач проводив час, відвідував їх вдома, ходив на прогулянки з ними, водив онучку до Кіровоградського обласного центру дитячої та юнацької творчості на заняття з логопедом. Однак, після смерті батька дітей ОСОБА_5 , відносини позивача з відповідачем погіршились і остання не дозволяє йому спілкуватись з онуками. Діти не відвідують дитячого садочку, будь-яких інших навчально-виховних закладів, мама не приділяє належної уваги дітям, не забезпечує належні умови для життя та розвитку дітей, що викликає у позивача велику стурбованість, тим більше, що діти залишились без батька. При цьому, представник позивача зазначила, що позивач ОСОБА_1 , як рідний дідусь, має право здійснювати участь у вихованні онуків ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відпочивати з ними, онуки мають право приходити до нього в гості, з метою їх всебічного розвитку та належного виховання, але відповідач ОСОБА_2 постійно чинить різноманітні перешкоди, і не дає можливості позивачу бачитись та спілкуватися з онуками, в тому числі, засобами телефонного та відеозв`язку, що як наслідок призвело до порушення прав позивача, як дідуся та інтересів дітей. Сукупність вказаних обставин дає підстави для висновку, що між матір`ю дітей та дідусем дійсно є спір щодо участі дідуся у вихованні онуків та спілкуванні з ними, з якими відповідачем не визнається право позивача на однакову та співмірну з нею участь у навчанні, спілкуванні і розвитку дітей. Разом з тим, позивач зацікавлений в тому, щоб діти росли в атмосфері любові та піклування, а тому змушений звернутись до суду з вимогою про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та визначення способів участі у їх вихованні.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 квітня 2024 року відкрито загальне позовне провадження за зазначеним позовом, призначено підготовче судове засідання з викликом в судове засідання учасників справи. Надано учасникам справи строк для подання заяв по суті справи.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Харламова Т.В. (діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії ВА № 1081049 від 16 травня 2024 року) подала до суду відзив на позовну заяву, зареєстрований судом 17.05.2024 року за вх. № 13174, в якому просила відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, зазначивши на обґрунтування заперечень, що відповідач ОСОБА_2 є матір`ю двох малолітніх дітей: ОСОБА_3 , 2022 року народження та ОСОБА_4 , 2018 року народження, батько яких (дітей) ОСОБА_5 , який був сином позивача ОСОБА_1 , загинув ІНФОРМАЦІЯ_3 під час виконання бойового завдання. На сьогоднішній день діти проживають разом з матір`ю, за адресою: АДРЕСА_2 . При цьому, після смерті чоловіка, відповідач ОСОБА_2 продовжує спілкуватися з батьком покійного чоловіка (позивачем) та надає можливість спілкуватися йому з онуками, а тому твердження позивача, що відповідач створює перешкоди у спілкуванні, спрямовані на спотворення реальності, є безпідставними та не підтверджені жодними доказами, отже можуть розцінюватися виключно, як суб`єктивне твердження позивача. Крім того, зазначила, що відповідач ОСОБА_2 самостійно забезпечує життя дітей, їх розвиток та дозвілля, проводить з ними весь свій час. За постійним місцем проживання у дітей облаштована кімната спальними місцями, місцем для навчання та проведення дозвілля. Діти повністю забезпечені всім необхідним: одягом, іграшками, канцелярськими товарами, продуктами харчування та всім іншим. Також, ОСОБА_4 , з 11.09.2020 року по теперішній час відвідує дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) №60 «Ягідка», комбінованого типу та гурток малювання щосереди з 15:30 до 16:00, про що позивачу достеменно відомо. Також, з 16 квітня 2024 року, щоп`ятниці з 16:00 до 17:00 год. діти відвідують заклад «Амбрела», зокрема, ОСОБА_4 заняття «Логопед», вартість яких становить 2800 грн., а ОСОБА_3 відвідує «Ранній розвиток», вартість яких також становить 2800 грн. При цьому, позивач в позовній заяві зазначає, що має бажання допомагати матеріально, але це лише бажання, яке не підтверджується жодними діями. Матеріальне утримання дітей повністю покладене на відповідача ОСОБА_2 . На підставі чого, відсутність належних доказів свідчить про те, що позовні вимоги грунтуються виключно на суб`єктивному відношенні та особистій неприязні позивача до відповідача. Враховуючи викладене, між сторонами взагалі відсутній спір про спілкування позивача з онуками, тому вимоги є суб`єктивним необґрунтованим твердженням, а порушення прав позивача та малолітніх дітей з поданої позовної заяви встановити неможливо, на підставі чого просила відмовити позивачу ОСОБА_1 в задоволенні позовних вимог за їх безпідставністю.

Під час підготовчого провадження у справі, ухвалою суду від 22 серпня 2024 року задоволено клопотання позивача ОСОБА_1 про залучення до участі в цивільній справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та витребування доказів. Залучено до участі в зазначеній цивільній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради. Зобов`язано третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради подати до суду письмовий висновок щодо розв`язання спору у цивільній справі.

02 грудня 2024 року Управлінням з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради на виконання ухвали суду від 22 серпня 2024 подано висновок органу опіки та піклування Кропивницької міської ради від 06.11.2024 року №8062/19 та рішення Виконавчого комітету Кропивницької міської ради від 26.11.2024 року №1207 "Про затвердження висновку".

Ухвалою суду від 16 грудня 2024 року підготовче провадження по справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

Крім того, представник позивача ОСОБА_1 адвокат Мухіна Н.В. заявою від 10.02.2025 року, яка зареєстрована судом за вх. № 4022 повідомила на адресу суду про припинення дії договору про надання правової допомоги ОСОБА_1 , на підставі чого подальший розгляд справи просила проводити без її участі.

При цьому, у зв`язку з набранням 25 квітня 2025 року чинності Законом України від 26.02.2025 № 4273-IX «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів, зокрема, змінено найменування Ленінського районного суду міста Кіровограда на Подільський районний суд міста Кропивницького.

Під час розгляду справи по суті, позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні заявлені позовні вимоги з підстав та за обставин, зазначених в позові, підтримав в повному обсязі. Просив позов задовольнити. Додатково зазначив, що приблизно з 2020 року сім`я його сина ОСОБА_6 проживала окремо за адресою: АДРЕСА_2 . Відносини між ним (позивачем) та сім`єю сина були нормальні. У його (позивача) сина з невісткою, відповідачем по справі народилося двоє дітей: донька ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та син ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Зазначив, що він, як дідусь спілкувався з онуками, допомагав відповідачу у догляді за ними, однак відносини з відповідачем погіршилися приблизно через два місяці після загибелі його (позивача) сина ОСОБА_9 на війні з рф, а на теперішній час з відповідачем взагалі не спілкуються та, більш того, відповідач чинить йому перешкоди у спілкуванні з онуками, а тому він змушений був подати зазначений позов до суду. Окремо зазначив, що після загибелі сина, у відповідача з`явилася подруга на ім`я ОСОБА_10 , і у нього (позивача) є підстави вважати, що остання може заволодіти коштами, які відповідач отримує від держави, як виплати за загибель її чоловіка та його (позивача) сина. Окремо зазначив, що він не погоджується, щоб при його зустрічах з онуками була також присутня відповідач.

Відповідач ОСОБА_2 та в її інтересах представник адвокат Харламова Т.В. заявлені позивачем позовні вимоги не визнали, просили відмовити позивачу в задоволенні позову, посилаючись при цьому на підстави та обставини, викладені у відзиві на позовну заяву. Окремо, відповідач ОСОБА_2 зазначила, що будь яких перешкод позивачу ОСОБА_1 у спілкуванні з онуками вона не чинить, зі своєї сторони позивач і не проявляв ініціативи та бажання бачити онуків та спілкуватися з ними. Щодо отриманих коштів зазначила, що в інтересах дітей нею придбано три об`єкти нерухомого майна квартири з метою забезпечення дітей у майбутньому після досягнення ними повноліття, - житлом. Щодо участі діда у спілкуванні з дітьми вважала на її обов`язкову присутність.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради Поровчук А.А. в судовому засіданні підтримала висновок органу опіки та піклування Кропивницької міської ради від 06.11.2024 року №8062/19, за яким з урахуванням позиції як позивача, так і відповідача було запропоновано способи участі позивача у вихованні онуків. Окремо зазначила, що дійсно між позивачем та відповідачем на теперішній час складні відносини. Також зазначила, що діти відвідують дошкільний навчальний заклад і той графік, який запропонував дідусь, не є зручним для дітей.

Заслухавши позивача ОСОБА_1 , заперечення проти позову відповідача ОСОБА_2 та в її інтересах представника адвоката Харламову Т.В., представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради Поровчук А.А., дослідивши докази по справі в їх сукупності, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, виходячи з положень ст.12 та ст.13 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, суд приходить до висновку, що вимоги позивача обґрунтовані, не суперечать законодавству, яке регулює сімейні правовідносини, та, разом з тим, є такими, що підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.

З наданих учасниками справи письмових доказів, судом встановлено та підтверджується матеріалами, що ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 , про що складено відповідний запис за № 1068 та 18 липня 2018 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 .

Крім того, встановлено, що ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_7 , про що складено відповідний запис за № 852 та 15 вересня 2022 року Подільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 .

Батьками дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в свідоцтвах про народження зазначені в графі батько « ОСОБА_5 » та в графі мати « ОСОБА_2 ».

При цьому, як вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданим палацом новонароджених м. Кіровограда 07 грудня 1989 року, батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , є ОСОБА_1 .

Сторонами визнається та не заперечується, що позивач ОСОБА_1 є дідусем ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду з позовом про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та визначення способу участі у їх вихованні, як на підстави позовних вимог зазначив, що після смерті сина ОСОБА_5 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_3 під час виконання бойового завдання, відповідач ОСОБА_2 , відносини з якою погіршилися, чинить йому перешкоди у спілкуванні з онуками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та яка (відповідач) не приділяє належної уваги дітям.

В свою чергу, з письмових доказів, наданих відповідачем, судом встановлено, та не спростовано позивачем, що відповідно до довідки, виданої ДНЗ (ясла-садок) № 60 «Ягідка» «Комбінованого типу» за підписом директора Ірини Бурлаки від 09.05.2024 року № 75/01-17 ОСОБА_4 відвідує дошкільний навчальний заклад з 11.09.2020 року по теперішній час. Дитина відвідує гурток малювання щосереди з 15.30 до 16.00. Мати ОСОБА_2 приводить і забирає дитину із закладу, відвідує батьківські збори.

З інформації про стан виконання матір`ю ОСОБА_2 батьківських обов`язків, наданою КЗ «Заклад дошкільної освіти (ясла-садок) № 27 «Ягідка «Кропивницької міської ради» від 29.05.2025 року № 61/01-17 встановлено, що в КЗ «Заклад дошкільної освіти (ясла-садок) № 27 «Ягідка» Кропивницької міської ради» виховуються ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який відвідує групу раннього віку №5 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка відвідує старшу групу № 11.Вихованням та розвитком дітей займається мати - ОСОБА_2 , оскільки тато загинув на війні. Мати відповідально ставиться до виконання батьківських обов`язків: здійснює належний догляд за дітьми - вони чисті та охайні відвідують дошкільний заклад, забезпечені одягом по сезону та в необхідній кількості; мати вчасно приводить та забирає із закладу освіти; приймає участь в життєдіяльності дошкільного закладу: є головою батьківського комітету у групі № 5 та активним учасником, організованих у закладі дошкільної освіти заходів (спільно з дітьми долучається до виготовлення різноманітних поробок, конкурсів малюнків, до благодійних та соціальних акцій). ОСОБА_11 цікавиться успіхами дітей під час занять та повсякденної діяльності в дошкільному закладі, їх емоційним станом, співпрацює з педагогами і прислухається до їх рекомендацій щодо розвитку та сімейного виховання. Крім дошкільного закладу, мати водить ОСОБА_12 на додаткові корекційно - розвиткові заняття (до логопеда та до Центру психології і розвитку «Umbrella»). Відносини між матір`ю та дітьми доброзичливі, позитивні, теплі. Вихованці завжди радіють та позитивно реагують на її появу в дошкільному закладі - обіймають, цілують. Ознак фізичного та психічного насилля над дітьми не виявлено.

Крім того, ОСОБА_2 приводить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 на 16.00 вечора по п`ятницям, забирає з занять о 17.00 та оплачує заняття «Логопед» в сумі 2800,00 за один абонемент, та «Ранній розвиток» в сумі 2800,00 грн. за один абонемент. Відвідують ОСОБА_4 та ОСОБА_3 заклад «Амбрелла» з 16.04.2024 року по сьогоднішній день. Мати приводе та забирає доньку та сина з усіх індивідуальних розвиваючих занять, тільки вона оплачує послуги Центру, що підтверджується довідкою № 2 виданою за підписом директора ТОВ «АМБРЕЛА ФОРЕВЕР» 14 травня 2024 року.

Відповідно до характеристики, наданої головою квартального комітету № 23 ОСОБА_13 , за час проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , за адресою: АДРЕСА_2 , зарекомендувала себе позитивно. Після загибелі на війні чоловіка самостійно виховує доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . На даний час перебуває у декретній відпустці. ОСОБА_2 хороша мати, доброзичлива у відносинах з сусідами, характеризується позитивно. Скарг на неї до голови квартального комітету від сусідів за час проживання не надходило.

Відповідно до висновку виконавчого комітету Кропивницької міської ради від 06.11.2024 року № 8062/19, який затверджено рішенням виконавчого комітету Кропивницької міської ради № 1207 від 26.11.2024 року та який підтримано представником третьої особи без самостійних вимог на предмет спору Управлінням з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради, за яким, зокрема, встановлено, що у свідоцтвах про народження дітей ОСОБА_14 та ОСОБА_15 їх батьками записані ОСОБА_5 та ОСОБА_2 . ОСОБА_1 є батьком ОСОБА_5 , що підтверджується відповідним документом. ОСОБА_5 загинув від час виконання бойового завдання. Діти проживають з матір`ю. Згідно з актами оцінки потреб сім`ї, складеними Кропивницьким міським центром соціальних служб, у ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відсутні складні життєві обставини. Як повідомив ОСОБА_1 , мати дітей перешкоджає йому спілкуватись з внуками та брати участь у їх вихованні. ОСОБА_2 пояснила, що не заперечує проти спілкування дітей з дідом, однак ОСОБА_2 з`являється за місцем їх проживання без попередження, втручається в її особисте життя, робить зауваження щодо ведення домашнього господарства. Мати не погодилась із запропонованим ОСОБА_1 порядком участі у вихованні внуків, запропонувала свій порядок.

Враховуючи вищевикладене, рішення комісії з питань захисту прав дитини, керуючись найкращими інтересами дітей, орган опіки та піклування Кропивницької міської ради вважає за доцільне визначити наступні способи участі ОСОБА_1 у вихованні малолітніх онуків ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та спілкуванні з ними, а саме: щовівторка та щочетверга з 16.30 до 17.30 на території ігрового майданчика біля дошкільного навчального закладу у присутності матері до досягнення ОСОБА_3 6-річного віку; один раз на місяць у суботу або неділю за попередньою домовленістю відвідування разом з дітьми місць дозвілля та відпочинку у присутності матері; святкові дні та дні народження - за попередньою домовленістю.

Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.

Відповідно до статті 18 СК України кожен учасник сімейних відносин, який досяг чотирнадцяти років, має право на безпосереднє звернення до суду за захистом свого права або інтересу.

Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист (частина десята статті 7 СК України).

Об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи.

Згідно з частинами другою, восьмою, дев`ятою статті 7 СК України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.

Статтею 3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права та обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

На рівні внутрішнього законодавства України принцип врахування найкращих інтересів дитини викладено у п. 8 ст. 7 СК України та ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства», згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим врахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини.

Принцип «найкращих інтересів дитини» є пріоритетним при вирішенні справ цієї категорії.

Батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини (частина перша статті 151 СК України).

Главою 21 СК України визначено особисті немайнові права та обов`язки інших членів сім`ї та родичів.

Згідно зі статтею 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Тлумачення частини другої та третьої статті 257 СК України свідчить, що законодавець визначив механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Частиною 1 статті 263 СК України встановлено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною в присутності іншої особи. (частина друга статті 159 СК України).

Конструкція статті 159 СК України свідчить про те, що законодавець розмежовує вимоги про встановлення способу участі у вихованні дитини та про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні.

Повага до приватного і сімейного життя є важливими правами, захист яких гарантується Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. У прецедентній практиці Європейського суду з прав людини поняття «сімейне життя» у розумінні статті 8 Конвенції отримало достатньо широке тлумачення, не обмежується лише шлюбними відносинами, а може охоплювати й інші фактичні «сімейні зв`язки», зокрема, відносини між дитиною та близькими родичами (наприклад, бабою та дідом), оскільки останні можуть відігравати суттєву роль у сімейному житті.

Під правом на повагу до сімейного життя баби та діда стосовно до своїх онуків в першу чергу розуміється право на підтримання нормальних стосунків між бабою або дідом та онуками шляхом контактів з ними. Такі контакти зазвичай відбуваються за згодою особи, яка несе батьківську відповідальність, а це означає, що доступ баби, діда до онука, як правило, здійснюється на розсуд батьків дитини.

Європейський суду з прав людини зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і внуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми внуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з внуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (рішення ЄСПЛ «Богоносови проти Росії» від 05 березня 2019 року).

Згідно з Принципом 2 Декларації прав дитини від 20 листопада 1959 року дитині законом або іншими засобами повинен бути забезпечений спеціальний захист і надані можливості та сприятливі умови, які б дозволяли їй розвиватися фізично, розумово, морально, духовно та у соціальному розумінні здоровим та нормальним шляхом і в умовах свободи та гідності.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини від 11 липня 2017 року у справі «М.С. проти України», заява № 2091/13, суд зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по - перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по - друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним (параграф 76).

За відсутності виключних обставин, які б могли свідчити про те, що особисте спілкування батька, діда і баби дитини між собою суперечить інтересам дитини, встановлення такого обмеження є порушенням не лише прав батька, діда і баби, а і самої дитини. Вказане підтверджується також рішеннями Європейського суду з прав людини (рішення у справі «Гокканнен проти Фінляндії» від 23 вересня 1994 року, «Мамчур проти України» від 16 липня 2015 року).

З огляду на зазначене та з досліджених судом доказів, не встановлено виключних обставин, які б свідчили про те, що позивач ОСОБА_1 не повинен спілкуватись зі своїми онуками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , а так само, не встановлено, що таке спілкування зашкодить інтересам дітей. Не свідчить про такі обставини і висновок виконавчого комітету Кропивницької міської ради від 06.11.2024 року № 8062/19, який затверджено рішенням виконавчого комітету Кропивницької міської ради № 1207 від 26.11.2024 року.

Керуючись зазначеними нормами права, а також взявши до уваги той факт, що діти є найбільш вразливою стороною у будь-яких сімейних конфліктах, оскільки на їх долю припадає найбільше страждань та втрат, суд приходить до висновку, що судовий розгляд сімейних спорів, у яких зачіпаються інтереси дітей, є особливо складним, оскільки в його процесі вирішуються не лише спірні питання між батьками та іншими особами, а фактично визначається доля дітей, а тому результат судового розгляду повинен бути спрямований на захист саме найкращих інтересів дитини.

Крім того, суд зауважує, що саме батьки несуть першочергове право та відповідальність за виховання своїх дітей, що означає лінію батьківського виховання головною; обов`язок щодо виховання та утримання дітей лежить виключно на батьках дитини, саме їм належить право визначати, хто може, а хто не може брати участь у вихованні їх дітей. Що ж до спілкування, право визначити коло тих осіб, з якими спілкуються діти, також певною мірою належить виключно батькам, а з досягнення дитиною повноліття, таке коло може розширюватися чи звужуватися за бажанням та ініціативою самої дитини, та за згодою батьків. З огляду на це дід, баба, інші особи мають враховувати, що їхня виховна спрямованість повинна узгоджуватися або хоча б не суперечити тому вихованню, яке дитини надають батьки. Разом з цим, дід, у відповідності до ст. 257 СК України, має право спілкуватися зі своїми онуками, брати участь у їх вихованні, а матір, з якою проживають діти, не має перешкоджати у здійсненні дідом своїх прав щодо виховання онуків.

Поряд з цим, суд вважає, що доводи та порядок зустрічі позивача ОСОБА_1 з онуками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , які останній просить встановити у поданому позові суперечить інтересам дітей, виходячи з їх віку, психічного та фізичного розвитку.

Так, з наданих в судовому засіданні пояснень, встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на даний час не має з дідом стійкого психоемоційного зв`язку, а тому у такому випадку, встановлення довірливих стосунків з ним має бути поступовим та в присутності близької людини, тобто матері відповідача ОСОБА_2 .

Крім того, ОСОБА_4 , з 01.09.2025 року піде до школи, що також вимагає організації навчального процесу, зміна розпорядку дня та режиму.

При цьому, суд зазначає, що за згодою матері та за бажанням дітей таке спілкування можливе в громадських місцях та розважальних центрах в будь-які дні та часи. Основне, щоб місце, час такого спілкування було погоджено з матір`ю, яка несе основну відповідальність за безпеку життя своїх дітей.

Щодо надання позивачу ОСОБА_1 необмеженої можливості спілкуватись з онуками засобами телефонного зв`язку, то суд також вважає, що ухвалювати з цього приводу рішення суду, яке підлягає примусовому виконанню не можливо, з огляду на неможливість контролю за його виконанням, оскільки мати дітей має право та зобов`язана, з урахуванням збереження здоров`я дітей, контролювати кількість часу, який діти проводять за «гаджетами», в тому числі, і мобільними телефонами.

В разі бажання дітей спілкуватись з дідом засобами телефонного зв`язку, останні при зустрічах можуть надати діду свої номери телефонів та домовитись про таке спілкування у вільний від інших занять час та розумний інтервал такого спілкування, який може і має бути проконтрольований матір`ю.

Також суд зазначає, що саме матір визначає з якого віку вона дозволяє дітям користуватись вищенаведеними пристроями.

Враховуючи зазначене, наведені способи участі позивача ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні онуків, на думку суду, є обтяжливими для дітей, ґрунтуються на переважанні власних інтересів діда над інтересами дітей. Крім того, діти в такому віці мають налагоджений щоденний режим і його дотримання має значення для їх розвитку та емоційного стану. Також суд враховує, що відповідач також має право проводити особистий час з дітьми та влаштовувати своє життя.

Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами (ч. 2 ст. 159 СК України).

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини (ч. 6 ст. 19 СК України).

При цьому, суд зауважує, що відповідно до правових висновків Верховного Суду (постанова від 28 січня 2021 року у справі № 753/6498/15-ц) висновок органу опіки та піклування не містить ознак рішення суб`єкта владних повноважень, оскільки не є нормативно-правовим актом індивідуальної дії, - він не породжує прямих юридичних наслідків для сторін та безпосередньо не впливає на їх права та обов`язки, тобто є фактично джерелом доказування при наявності цивільного спору, оскільки несе виключно інформативний характер і на відміну від рішень органу опіки та піклування має рекомендаційний характер.

При визначенні способу участі діда у вихованні онуків з метою забезпечення психоемоційного стану дітей, відповідно до вимог і норм СК України, суд враховує вік дітей, стан їх здоров`я, щотижневий розпорядок дня, індивідуальні потреби дітей, їх особисту прихильність, а також законодавчо закріпленні права батьків та інших родичів брати участь у вихованні дітей.

При цьому, суд також враховує, що відносини між сторонами емоційно напружені, а тому суд виходить з того, що особисті конфлікти між сторонами не повинні порушувати інтереси дітей, через що має бути визначений спосіб участі позивача у вихованні онуків, що не суперечить їх інтересам та з урахуванням їх бажання.

Крім того, суд, реалізуючи повноваження щодо сприяння сторонам у їх примиренні, вважає за потрібне зазначити, що сторони, перш за все, в інтересах самих дітей, повинні докладати спільних зусиль для досягнення порозуміння та налагодження відносин між собою, що у наслідку матиме позитивний вплив на дітей та їх виховання.

Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, що позивач ОСОБА_1 має право на спілкування з онуками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , враховуючи також особливості їх віку, розвитку, виховання, необхідність дотримання розпорядку дня, харчування та відпочинку, емоційну прихильність дітей до матері, тобто відповідача, а також виходячи із найкращих інтересів дітей, суд вважає за доцільне визначити наступний порядок участі діда у спілкуванні з онуками, а саме: щовівторка з 16:30 год. до 17:30 год. у присутності матері ОСОБА_2 , до досягнення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шестирічного віку; два рази на місяць в першу та третю суботу місяця з 14:00 год. до 18:00 год. у присутності матері ОСОБА_2 у місцях дозвілля та відпочинку, визначених за попередньою домовленістю сторін, з урахуванням режиму дня, режиму харчування, відпочинку, стану здоров`я дітей, матері та діда.

Відмовляючи позивачу ОСОБА_1 в задоволенні інших вимог в частині бажаного графіку спілкування та виховання дітей, суд вважає, що встановлення таких способів участі у спілкуванні з онуками, з огляду на їх вік, характер відносин між сторонами, детальний режим дня та відпочинку дітей, є недоцільним, не буде відповідати інтересам малолітніх дітей та порушить збалансованість участі матері у їх вихованні.

З огляду на зазначене, суд вважає, що визначений судом спосіб участі діда у вихованні онуків та спілкування з ними у повній мірі відповідає інтересам як діда, так і онуків, а також є достатнім для забезпечення участі діда у процесі виховання онуків.

Крім того, позивачем ОСОБА_1 заявлена вимога про усунення йому перешкод у спілкування з онуками: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка задоволенню не підлягає, оскільки судом встановлено, що сторони у добровільному порядку не змогли узгодити порядок спілкування діда з онуками, що не доводить факту створення саме відповідачем перешкод для такого спілкування.

Верховний Суд у постанові від 25.03.2024 справа № 742/1716/23 (провадження № 61-17035сво23) дійшов висновку про те, що відмова у задоволенні позовної вимоги про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею (у випадку не встановлення таких перешкод) не є підставою для відмови судом у визначенні способів і порядку участі баби та діда у вихованні дитини. Інше призводило б до формальних перешкод у реалізації дідом і бабою прав, передбачених частиною другою статті159, частиною першою статті263 СК України, а також могло б призвести до порушення гарантій, передбачених статтею 8 Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому, суд роз`яснює, що сторони не позбавлені в майбутньому права змінити встановлений судом спосіб участі діда у вихованні онуків, з урахуванням особистих відносин, вікових змін, розвитку та потреб дітей, що буде відповідати їх інтересам.

Також суд зазначає, що дане рішення не є перешкодою в подальшому визначити участь у спілкуванні з дітьми та їх вихованні в інший спосіб шляхом досягнення згоди між позивачем та відповідачем.

Розподіляючи між сторонами судові витрати, які складаються з судового збору та витрат пов`язаних з розглядом справи, відповідно до ч.1 ст.141ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, на підставі чого з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2 422 грн. 40 коп., сплачений позивачем при пред`явленні позову до суду, що документально підтверджується квитанціями від 04.03.2024 року та від 22.03.2024 року.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76, 80-81, 141, 235, 258, 259, 263, 265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш ИВ :

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради (м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41) про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та визначення способу участі у їх вихованні, - задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , спосіб спілкування та здійснення участі у вихованні з малолітніми онуками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступним чином: щовівторка з 16:30 год. до 17:30 год. у присутності матері ОСОБА_2 , до досягнення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шестирічного віку;

два рази на місяць в першу та третю суботу місяця з 14:00 год. до 18:00 год. у присутності матері ОСОБА_2 у місцях дозвілля та відпочинку, визначених за попередньою домовленістю сторін, з урахуванням режиму дня, режиму харчування, відпочинку, стану здоров`я дітей, матері та діда.

В іншій частині позов ОСОБА_1 , - залишити без задоволення.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_4 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , РНОКПП НОМЕР_5 , судовий збір в розмірі 2422 грн. 40 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з підстав, передбачених ч.ч.2, 3 ст.354 ЦПК України.

Суддя Подільського

районного суду

міста Кропивницького Лілія Андріївна Іванова