МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

"14" березня 2025 р. Справа №370/621/25

Суддя Макарівського районного суду Київської області Косенко А.В., перевіривши на відповідність вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України позовної заяви

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним,

в с т а н о в и в :

12.03.2025 року до Макарівського районного суду Київської області надійшла вказана позовна заява.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі суддя перевіряє, зокрема наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

У відповідності до частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у вказаних статтях, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Так, встановлено, що вказана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, а саме:

1) Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, всупереч зазначеним нормам чинного законодавства, вступна частина позовної заяви ОСОБА_1 не містить: не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) відповідача ОСОБА_2 . Так, згідно ч. 5 ст. 265 ЦПК України у резолютивній частині рішення зазначаються, зокрема, реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін (для фізичних осіб), а згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про виконавче провадження» обов`язковим реквізитом виконавчого листа, виданого на підставі, та у чіткій відповідності до судового рішення, також є реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті) боржника (для фізичних осіб платників податків).

Враховуючи викладене, з метою забезпечення виконання можливого судового рішення про задоволення позову, позивачу слід в обов`язковому порядку вказувати у позовній заяві реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача, оскільки його відсутність у майбутньому буде підставою для повернення виконавчого документу без виконання (зокрема і щодо стягнення судових витрат). При цьому, у випадку відсутності у позивача такої інформації, вона може бути витребувана судом у порядку та строки, передбачених ст. 84 ЦПК України при відкритті провадження у справі за письмовим клопотанням позивача. Наразі клопотання про витребування ідентифікаційного коду відповідачів до позовної заяви не додано, а з власної ініціативи витребувати вказану інформацію суд позбавлений процесуальної можливості. При цьому звертаю увагу позивача, що без зазначення дати народження відповідача (що є ідентифікуючими даними особи) у відповідному клопотанні про витребування доказів, отримання інформації про ідентифікаційний код відповідача є неможливим.

Разом з тим, у порушення вказаних норм закону в позові не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету учасників справи.

2) У порушення п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві відсутні відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися.

3) У порушення п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві відсутні відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

4) Згідно із ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позовна заява ОСОБА_1 містить вимоги про визнання шлюбу недійсним, тобто фактично недійсним з підстав його фіктивності, оскільки у разі визнання судом фіктивного шлюбу до такого шлюбу застосовуються правові наслідки недійсного шлюбу (ст. 45 СК України).

Однак, відповідно до ч. 2 ст. 40 СК України шлюб визнається недійсним за рішенням суду у разі його фіктивності. Шлюб є фіктивним, якщо його укладено жінкою та чоловіком або одним із них без наміру створення сім`ї та набуття прав та обов`язків подружжя.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Позивач просить визнати вказаний шлюб недійсним, при цьому не викладає обставин справи, не зазначає підстав для визнання такого шлюбу недійсним, у зв`язку із чим ускладнює розуміння підстав, на яких базуються позовні вимоги. Крім цього, позивач не надає достатніх доказів та не посилається на законні підстави для визнання шлюбу недійсним, що фактично свідчить про відсутність обґрунтування щодо укладення шлюбу з порушенням вимог законодавства.

Матеріали позовної заяви, окрім позиції сторони позивача, не містить викладу обставин, які б вказували на фіктивність шлюбу, домовленості подружжя між собою на укладення шлюбу без наміру створення сім`ї; відомостей про те, що ОСОБА_3 не мав наміру створювати сім`ю та усвідомлював, що укладає шлюб з іншою метою, а ніж для створення сім`ї.

Разом з тим, позивачем до позову не долучено доказів в обґрунтування вимоги щодо визнання шлюбу фіктивним (відсутні акти й інші документи, які засвідчують фіктивність шлюбу, зокрема, що з моменту укладення шлюбу сторони не проживали разом, не вели спільний побут, в них був відсутній спільний сімейний бюджет).

5) Позивач у своєму позові порушує питання недійсності шлюбу, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , що зареєстрований 30.07.2024 року Коростишівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), та про що був складений відповідний актовий запис №146, однак вказаного органу реєстрації актів цивільного стану позивач у якості третьої особи не зазначив.

За наявності вказаних недоліків позовної заяви провадження у справі не може бути відкрито, позовна заява підлягає залишенню без руху, а позивачу слід надати строк на усунення вказаних в ухвалі недоліків заяви.

Недоліки мають бути усунуті шляхом подання нової редакції позовної заяви та належним чином засвідчених копій доданих до неї документів у кількості примірників відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі, з урахуванням виправлених вказаних вище зауважень, і залученням третьої особи.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

У разі неусунення вказаних недоліків заяви у встановлений судом строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним залишити без руху та надати позивачу строк 7 (сім) днів з дня вручення копії ухвали суду для виправлення вказаних в ухвалі суду недоліків заяви.

У разі, якщо вказані недоліки не будуть виправлені, позовна заява вважатиметься неподаною та підлягатиме поверненню.

Копію ухвали надіслати позивачу/представнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.В. Косенко