Провадження № 2-з/582/2/25
Справа № 582/682/25
У Х В А Л А

про забезпечення позову

05 червня 2025 року

Недригайлівський районний суд Сумської області у складі головуючого судді Яковенко Н.М., із участю секретаря судового засідання Ярмоленко А.І., розглянувши без повідомлення учасників справи заяву представника позивача, адвоката Склярова С.Л. який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-

УСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_3 звернувся до суду в інтересах позивача ОСОБА_1 із вказаним позовом та просить ухвалити рішення, яким стягнути із ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) матеріальну шкоду завдану внаслідок дорожньо-транспортної пригоди у розмірі у розмірі 758 994, 2 грн. та моральну шкоду в сумі 40 000 грн., а також стягнути з відповідача понесені судові витрати пов`язані з розглядом справи.

Ухвалою судді Недригайлівського районного суду від 05.06.2025 відкрито спрощене провадження у цивільній справі за цим позовом.

Разом із позовом представник позивача подав до суду заяву про забезпечення позову, яка мотивована тим, що ним подана до суду позовна заява про стягнення із відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 матеріальної школи у розмірі 758994,2 грн та моральної шкоди у розмірі 40000 грн. Відповідач у добровільному порядку спричинену шкоду не відшкодовує, з огляду на це позивач має усі підстави вважати, що відповідач може ухилитися і від виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог, що унеможливить, або утруднить виконання рішення суду.

Позивачу достовірно відомо, що відповідач має у власності квартиру за адресою АДРЕСА_1 , частка у власності відповідача 1/ 4, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 235.

Позивач вважає, що усвідомлюючи законність вимог, щодо стягнення з відповідача спричиненої шкоди, остання зробить все можливе, щоб не допустити виконання в майбутньому рішення суду, зокрема ОСОБА_2 може вжити заходів щодо відчуження майна, чи формальної зміни його власника.

Також позивач звертає увагу, що справа може розглядатися тривалий час. За період розгляду справи в суді позивач не має іншої можливості гарантувати виконання в майбутньому судового рішення крім як просити суд накласти арешт на майно відповідача. Інших заходів реагування в ОСОБА_1 немає. На сьогодні для ОСОБА_2 не існує жодних обмежень щодо розпорядження своїм майном, тож очевидно, що після отримання позову, остання буде вживати заходів щоб недопустити примусової реалізації майна в майбутньому.

Звертаючись із даною заявою про забезпечення позову, позивач має на меті реально отримати визначені законом гарантії та переконання, що майбутнє рішення суду можна буде виконати. Справедливим та розумним в такому випадку буде рішення про накладення арешту на майно відповідача,

3аяву про забезпечення позову просив розглянути без повідомлення відповідача.

Дослідивши подану заяву, додані до неї докази, позовну заяву та інші матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Із змісту позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 вбачається, що 06.12.2024 сталася дорожньо-транспортна пригода за їх участі. Винуватцем ДТП була відповідач, яка постановою Недригайлівського районного суду від 16.05.2025 притягнута до відповідальності за вчинене адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП, з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу. Постанова набрала законної сили 27.05.2025. В зв`язку із спричиненими тілесними ушкодженнями та пошкодженням транспортного засобу протиправними діями ОСОБА_2 потерпілій ОСОБА_1 було спричинено матеріальну та моральну шкоду: шкода завдана внаслідок пошкодження автомобіля в сумі 758 994,2 грн.; моральна шкода в сумі 40 000 грн. В добровільному порядку ОСОБА_2 спричинену шкоду не відшкодувала, відтак ОСОБА_1 вимушена звернутися до суду із позовом про стягнення з останньої завданої шкоди.

Представник також зазначив, що позивач у випадку необхідності може здійснити зустрічне забезпечення шляхом внесення грошових коштів на депозитний рахунок суду.

Частина 1 статті 149 ЦПК України вказує, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до частини 2 статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, шляхом накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії.

У відповідності до вимог частини 3 статті 150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення (частини сьома та восьма статті 158 ЦПК України).

Відповідно до пунктів 3, 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9 позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Постанова ВП ВС від 15.09.2020 у справі № 753/22860/17 (14-88цс20) визначає, що умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Позов забезпечується, зокрема, шляхом накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб (пункт 1 частини першої статті 150 ЦПК України).

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина третя статті 150 ЦПК України). Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Суд вважає, що відповідач по справі ОСОБА_2 після отримання позовної заяви про відшкодування шкоди матиме можливість в будь-який відчужити майно, яке знаходиться у її власності, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача.

Отже, з метою запобігання вчинення відповідачем дій, які можуть ускладнити або зробити неможливим виконання можливого рішення суду, а саме стягнення матеріальної та моральної шкоди на користь ОСОБА_1 заява про забезпечення позову підлягає задоволенню шляхом накладення арешту на частку боржника в обсязі заявлених позовних вимог.

Вказані способи забезпечення позову є співмірними із заявленими вимогами, оскільки виконання в майбутньому судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди у разі задоволення позовних вимог безпосередньо залежить від тієї обставини, чи матиме відповідач необхідну суму грошових коштів, тому застосування заходу забезпечення позову, обраного позивачем, безпосередньо пов`язане із предметом позову.

Адекватність такого заходу забезпечення позову як накладення арешту на грошові кошти відповідача у межах ціни позову полягає у тому, що такі дії забезпечать реальне виконання судового рішення у разі задоволення позову.

Частиною 8 статті 153 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання, а також вирішує питання зустрічного забезпечення.

Суд вважає, що на даний час відсутні підстави вважати, що існують обставини щодо обов`язкового застосування зустрічного забезпечення, передбачені частиною 3 статті 154 ЦПК України, у зв`язку з чим зустрічне забезпечення судом не застосовується.

Керуючись статтями 149-158 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача, який діє в інтересах ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , жительки АДРЕСА_2 про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , частка у власності відповідача 1/ 4, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 235.

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом та підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя:підпис З оригіналом згідно

Суддя : Н. М. Яковенко