Справа № 450/3790/24 Провадження № 2/450/514/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2025 року суддя Пустомитівського районного суду Львівської області Данилів Є.О., розглянувши в м. Пустомити заяву представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про відвід головуючому судді Данилів Є.О. у розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Солонківська сільська рада Львівського району Львівської області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою

в с т а н о в и в :

в провадженні Пустомитівського районного суду Львівської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Солонківська сільська рада Львівського району Львівської області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.08.2024 року справу № 450/3790/24 передано на розгляд судді Данилів Є.О.

23.06.2025 року представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 подав заяву про відвід головуючого судді Данилів Є.О. з розгляду зазначеної справи мотивуючи його тим, що вважає суддю неупередженим, необ`єктивним у розгляді справи та сумнівається у його професійній компетентності.

Сторони в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Згідно ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши заяву про відвід судді, вивчивши матеріали справи, суд дійшов такого.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені ст. 36 ЦПК України.

У відповідності до ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Представник відповідача ОСОБА_1 Козій А.В. обґрунтовує заяву тим, що в провадженні Пустомитівського районного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Солонківська сільська рада Львівського району Львівської області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою. Під час розгляду справи суддя Данилів Є.О. відмовив у задоволенні клопотання про залучення до участі в розгляді справи розробника документацій із землеустрою учасників справи - ДП «Львівський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, оскільки відсутні підстави для залучення ДП «Львівський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою», оскільки в майбутньому рішення не впливатиме на права та обов`язки розробника технічної документації, відмовив у задоволенні клопотання про витребуванні доказів, оскільки інформація, яку просить витребувати відповідач, на переконання судді не стосується предмета доказування у справі, а дії представника спрямовані на затягування розгляду справи, у задоволенні клопотання про допит свідків, так як відомості, які можуть повідомити суду вказані особи, будуть неналежними доказами у справі, і не є належними засобами доказування.

Наведені обставини свідчать про те, що суддя Данилів Є.О. може бути заінтересований у розгляді справи, було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, обставиною, яка викликає сумнів у неупередженості та об`єктивності судді є те, що за наведених обставин суддя Данилів Є.О. не заявив самовідвід, а прийняті рішення під час судового розгляду явно приймаються на користь гр. ОСОБА_3 .

Згідно з частиною 4 ст.36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Аналізуючи підстави заявленого відводу судді вбачається, що останні зводяться до незгоди заявника з процесуальними діями та рішеннями судді Данилів Є.О. під час розгляду цивільної справи № 450/3790/24, зокрема щодо вирішення питання про витребування доказів, допиті свідків у справі.

Сама по собі лише відмова суду задовольнити ті чи інші вимоги (клопотання) особи не є доказом його упередженості.

Згідно з п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади процесуальні дії судді», законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Дослідивши заяву, матеріали справи, суд вважає, що заява про відвід не підлягає задоволенню, оскільки підстави зазначені для відводу полягають у незгоді заявника з прийнятими процесуальними рішеннями головуючого під час розгляду справи, що згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК України не може бути підставою для відводу.

З огляду на викладене, обставини викладені у заяві про відвід є такими, що ґрунтуються на суб`єктивних міркуваннях, зводяться до незгоди з прийняттям процесуального рішення судді.

Відповідно до практики ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Декларацією щодо принципів незалежності судової влади, прийнятої Конференцією голів Верховних судів країн Центральної та Східної Європи (о.Бріюні, Ховатія, 17.10.2015р.) закріплено принципи, які встановлюють стандарти незалежності судової влади як однієї з трьох гілок державної влади у прийнятті рішень.

У п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається, і суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом. Відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення в порядку, визначеному положеннями ЦПК України.

Таким чином суд вважає, що доводи заявника в частині сумнівів у неупередженості судді не ґрунтуються на нормах ЦПК України, ним не зазначено і не доведено наявність обставин, які б вказували на необ`єктивність або упередженість головуючого судді, а зазначені ним доводи не свідчить про упередженість судді.

Інших обставин, які б викликали сумнів в об`єктивності та неупередженості судді, або ж слугували підставою для відводу судді з інших підстав, не виявлено.

Водночас із прийняттям Європейським судом з прав людини нових рішень постійно поглиблюється тлумачення п. 1 ст. 6 Конвенції, з урахуванням проблем, пов`язаних з належним розумінням оціночних категорій «незалежний» і «безсторонній» суд у вітчизняному праві.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий, що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Європейський Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

"об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду;

"суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Суд не вбачає підстав для відводу судді Данилів Є.О., визначених ст.36 ЦПК України, ст.6 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод», оскільки позивачем не доведені обставини, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді Данилів Є.О.

У відповідності до ч. 2 та 3 ст.40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Заявлений відвід представника відповідача ОСОБА_1 Козій А.В. вважаю необґрунтованим.

Керуючись ст. 36, 40, 260-261 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

визнати заяву представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 від 23.06.2025 року про відвід головуючому судді Данилів Є.О. у розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Солонківська сільська рада Львівського району Львівської області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, - необґрунтованою.

Передати заяву про відвід головуючому судді Данилів Є.О. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Солонківська сільська рада Львівського району Львівської області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, - судді, який визначається у порядку встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяЄ. О. Данилів