Провадження № 2/761/7966/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Матвєєва Ю.О. розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні будівлею шляхом виселення та стягнення грошових коштів , -

В С Т А Н О В И В:

11 червня 2025 року представник відповідачів (за первісним позовом) ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвокат Віданова Олена Василівна звернулася до Шевченківського районного суду міста Києва із зустрічною позовною заявою по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання договору та визнання права власності.

Вивчивши матеріали поданої зустрічної позовної заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, з огляду на наступне.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч. 1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру встановлюється ставка судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2025 року становить 3 028,00 гривень.

У зустрічному позові представник відповідачів (за первісним позовом) пред`явив дві вимоги: одна немайнова (усунення перешкод у користуванні будівлею шляхом виселення) та одну майнову (стягнення грошових коштів у розмірі 17 952 451,20 грн.).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно ч.3 с. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі подання процесуального документа в електронній формі через підсистему "Електронний суд" застосовується понижуючий коефіцієнт 0,8.

З огляду на викладене, розмір судового збору, який мала сплатити сторона при поданні зустрічного позову становить:

- 968,96 грн. (за вимогу немайнового характеру).

- 12112,00 грн. (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб)

У порушення зазначених вимог документ, що підтверджує сплату судового збору до зустрічної позовної заяви не долучений.

Крім того, у відповідності до положень ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В даному випадку представник відповідачів (за первісним позовом) не додав до позовної заяви докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

У зв`язку із вищевикладеним, суд звертає увагу, що стороні необхідно подати до суду докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч. 2 ст. 194 ЦПК України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу

За таких обставин справа не може бути прийнята до провадження і представнику відповідачів (за первісним позовом) необхідно надати строк для усунення зазначених недоліків.

Відповідно до положень статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.177, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні будівлею шляхом виселення та стягнення грошових коштів - залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.О. Матвєєва

13 червня 2025 року