Справа № 521/8907/25
Провадження № 2/521/4928/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 червня 2025 року м. Одеса

Суддя Хаджибейського районного суду м. Одеси Роїк Д.Я. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів,

В С Т А Н О В И В:

29.05.2025 року представник ОСОБА_3 авдокат Шелест О.А. подала до суду позовну заяву до ОСОБА_2 , в якій просить зменшити розмір аліментів, які стягуються з нього на користь відповідача, на підставі рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 26.03.2020 року на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу), щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до 1/6 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог; спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункти 4, 5 частини 3 статті 175 ЦПК).

Проте, зважаючи на приписи пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК у позовній заяві не зазначені докази на підтвердження: перебування на його утриманні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Така правова позиція підтверджується роз`ясненнями Верховного Суду України, який в абзаці 1 пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року № 2 роз`яснив, що заява повинна відповідати вимогам ЦПК. У зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у заяві повинні не лише міститися вимоги, а й бути викладені обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (частина 2, 4 статті 83 ЦПК).

Відтак позивач має зазначити докази, що підтверджують кожну наведену обставину або причини неможливості їх зазначення, а в разі неможливості отримання таких доказів зазначити про це з подальшим направленням до суду відповідних клопотань про забезпечення цих доказів, виклик свідків, тощо.

Одночасно позивачу роз`яснюється, що в позовній заяві необхідно саме зазначити, тобто зробити конкретне посилання про наявність таких доказів, які підтверджують викладені обставини та забезпечити додання всіх наявних доказів до позовної заяви.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (частина 4 статті 177 ЦПК).

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина 2 статті 133 ЦПК).

Ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (пункт 2 частини 1 статті 176 ЦПК).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» установлено, що в 2025 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року складає 3028 гривень.

Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, за подання до суду: позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав (пункт 13 частина 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір»).

Системний аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу; отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів; якщо вимоги позивача не пов`язані з порушенням його права на соціальний захист, саме, як учасника бойових дій, судовий збір має бути сплачений на загальних підставах.

Отже звільнення від сплати судового збору осіб, які мають, зокрема статус учасника бойових дій стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що не виникають з цих правовідносин.

Предметом спору у цій справі є зменшення розміру аліментів, тобто правовідносини не пов`язані з порушенням гарантій соціального захисту позивача як учасника бойових дій. Тому позивач має сплачувати судовий збір на загальних підставах.

Аналогічну позицію висловив Верховний Суд у постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17.

Необхідно зауважити, що в позовна заява містить одну вимогу немайнового характеру (зменшення розміру аліментів).

Отже, позивач має сплатити судовий збір за одну вимоги немайнового характеру в загальному розмірі 1211 гривень 20 копійок.

Відтак позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1211 гривень 20 копійок на відповідний рахунок Хаджибейського районного суду Одеської області, що має підтверджуватися належними документами з наданням їх копій для учасників справи.

Тож, позовна заява подана без дотримання вимог статей 175, 177 ЦПК.

Тому, з урахуванням частини 1 статті 185 ЦПК, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовною заявою, суддя постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Варто привернути увагу позивача, що суд не може надавати привілеї будь-якому учаснику справи та має здійснювати судочинство в межах, й порядку визначеному процесуальним законом, щоб у стороннього, розсудливого спостерігача не виникало сумнівів в його необ`єктивності. Тому позивач не має сприймати постановлення ухвали про залишення позовної заяви без руху, як перешкоду в розгляді позовної заяви, а як необхідність виконання вимог закону для забезпечення справедливого, неупередженого та своєчасного подальшого вирішення цієї справи.

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись статтями 95, 175, 177, 260, 261 ЦПК, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів.

Надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог зазначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Д.Я. Роїк