Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 червня 2025 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі судді Бедьо В.І., за участю секретаря судового Меклеш В.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в м. Ужгород, цивільну справу за позовною заявою Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення суми заборгованості по орендній платі,-

ВСТАНОВИВ:

Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради звернувся до суду з вищезазначеним позовом посилається на те, що 21 січня 2020 року між департаментом міського господарства Ужгородської міської ради (17.11.2021 змінено назву на департамент міської інфраструктури Ужгородської ради та гр. ОСОБА_1 , був укладений договір оренди земельної ділянки площею 0,5000 га за адресою: АДРЕСА_1 (кадастровий номер :57:001:0065) для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку строком до 21.01.2069.

Зазначає, що вказаний договір був укладений на підставі рішення XXX сесії VII скликання Ужгородської міської ради від 13.12.2018 № 1351 затверджено проєкт землеустрою щодо відведення земельної ділянки Ужгородській міській раді площею 0,5000 га за адресою АДРЕСА_1 для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку зі зміною цільового призначення та з подальшою реєстрацією комунальної власності.

Земельна ділянка передана у користування за результатами земельних торгів у формі аукціону з продажу права оренди землі.

21.01.2020 року право оренди зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Позивач посилаючись на договір оренди вказує, що розмір місячної орендної плати за договором вноситься Орендарем у розмірі 3,15 % від нормативної грошової оцінки і становить 121827, 80 грн., на рік.

Зазначає, що відповідач не виконував належним чином зобов`язання щодо сплати орендної плати.

Враховуючи вищенаведене, у період з квітня 2023 року по дату подання позовної заяви відповідачем систематично в повному обсязі не сплачувались орендні платежі відповідно до умов Договору, у зв?язку з чим виникла заборгованість по орендній платі в сумі 116268,29 грн. (сто шістнадцять тисяч двісті шістдесят вісім гривень 29 коп.)., а також 316077,48 грн. штрафу та 6555,69 грн. пені за несвоєчасну сплату орендної плати, а також понесені судові витрати.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, проте подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник в судове засідання також не з`явилися, належним чином повідомлялися про час та місце слухання справи.

30 січня 2025 року - сторона відповідача надала відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що сума основної заборгованості з орендної плати є повністю оплачена, а тому у цій частині провадження підлягає закриттю на підставі п.2 ч.1 ст.255 ЦПК України. Щодо штрафу заперечує стягнення двічі за період липень 2023 року в сумі 154112,16 грн. (сто п?ятдесят чотири тисячі сто дванадцять гривень 16 коп.) та квітень 2024 року в сумі 161965,32 грн. (сто шістдесят одна тисяча дев?ятсот шістдесят п?ять гривень 32 коп.). Загальна сума штрафу становить 316077,48 грн. (триста шістнадцять тисяч сімдесят сім гривень 48 коп.)., оскільки згідно договору штраф у розмірі 100 % за не сплату застосовується одноразово.

30 січня 2025 року - представник відповідача надав клопотання щодо зменшення розміру штрафних санкцій.

30 січня 2025 року - представник відповідача надав клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

30 січня 2025 року - представник відповідача надав клопотання про закриття провадження у справі в частині позовних вимог.

03 лютого 2025 року - представник позивача надав заперечення на клопотання про зменшення розміру штрафних санкцій.

12 березня 2025 року - від представника відповідача надійшло клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи.

Дослідивши письмові матеріали справи, надавши оцінку зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо, шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ст.12 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст.509 ЦК України зобов`язання це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Так, судом встановлено, що 21 січня 2020 року між департаментом міського господарства Ужгородської міської ради (17.11.2021 змінено назву на департамент міської інфраструктури Ужгородської ради та гр. ОСОБА_1 , був укладений договір оренди земельної ділянки площею 0,5000 га за адресою: АДРЕСА_1 (кадастровий номер :57:001:0065) для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку строком до 21.01.2069.

Зазначає, що вказаний договір був укладений на підставі рішення XXX сесії VII скликання Ужгородської міської ради від 13.12.2018 № 1351 затверджено проєкт землеустрою щодо відведення земельної ділянки Ужгородській міській раді площею 0,5000 га за адресою АДРЕСА_1 для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку зі зміною цільового призначення та з подальшою реєстрацією комунальної власності.

Земельна ділянка передана у користування за результатами земельних торгів у формі аукціону з продажу права оренди землі.

21.01.2020 року право оренди зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Позивач посилаючись на договір оренди вказує, що розмір місячної орендної плати за договором вноситься Орендарем у розмірі 3,15 % від нормативної грошової оцінки і становить 121827, 80 грн., на рік.

Зазначає, що відповідач не виконував належним чином зобов`язання щодо сплати орендної плати.

Відповідно до пункту 5 Договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки станом на 2019 рік становила 3867550,00 грн. згідно з витяГом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 11.03.2019 N? 1171 та розрахунком розміру орендної плати за земельну ділянку по АДРЕСА_1 , оцінка якої проведена 11.03.2019. Виходячи із 3,15% річної ставки орендної плати за землю, яка передбачена пунктом 10 Договору, розмір річної орендної плати у 2020 році складав 121827,80 грн. Отже, розмір місячної орендної плати у 2020 році становив 10152,32 грн./міс. (3867550,00 грн.*3,15%/12).

Згідно з даними Державної служби статистики України та відповідно до листа Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру від 06.01.2021 N? 22- 28-0.222-171/2-21 коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок (крім сільськогосподарських угідь) за 2020 рік становив 1,0.

Отже, станом на 2021 рік лишились незмінними нормативна грошова оцінка земельної ділянки, яка становила 3867550,00 грн., та розмір місячної орендної плати, який складав 10152,32 грн./міс.

Згідно з даними Державної служби статистики України та відповідно до листа Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру від 11.01.2022 N? 13- 28-0.222-275/2-22 коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок (крім сільськогосподарських угідь) за 2021 рік становив 1,1. З урахуванням наведеного, проіндексований розмір нормативної грошової оцінки орендованої земельної ділянки, який був погоджений сторонами при укладенні Договору, у 2022 році становив 4254305,00 грн. (3867550,00 грн.*1,1). Виходячи із 3,15% річної ставки орендної плати за землю, що передбачена пунктом 10 Договору, розмір річної орендної плати у 2022 році складав 134010,60 грн.

Таким чином, департамент, керуючись пунктом 27 Договору, односторонньому порядку переглянув розмір плати за землю шляхом його збільшення на відповідний коефіцієнт індексації за 2021 рік, про що відповідачу 30.03.2022 було надіслано повідомлення № 30.01-12/666 про перегляд плати в односторонньому порядку.

Отже, розмір місячної орендної плати у 2022 році становить 11167,55 грн./міс. (4254305,00 грн.*3,15%/12).

Згідно з даними Держгеокадастру у 2022 році коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки склав 1,15. В свою чергу, відповідно до витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки орендованої земельної ділянки станом 07.03.2023 остання становить 4892450,00 грн. Таким чином, департамент, керуючись пунктом 27 Договору, в односторонньому порядку переглянув розмір плати за землю шляхом його збільшення на відповідний коефіцієнт індексації за 2022 рік, про що відповідачу 10.03.2023 було надіслано повідомлення № 30.01-12/715 про перегляд плати в односторонньому порядку. Отже, розмір місячної орендної плати з січня 2023 року (в т.ч. на підставі пункту 30 договору) становить 12842,68 грн./міс. Згідно з даними Держгеокадастру у 2023 році коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки склав 1,051. В свою чергу, відповідно до витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки орендованої земельної ділянки станом 24.01.2024 остання становить 5141950,00 грн. Таким чином, департамент, керуючись пунктом 27 Договору, в односторонньому порядку переглянув розмір плати за землю шляхом його збільшення на відповідний коефіцієнт індексації за 2023 рік, про що відповідачу 25.01.2024 було надіслано повідомлення № 24.01-12/253 про перегляд плати в односторонньому порядку. Отже, розмір місячної орендної плати у 2024 році становить 13497,62 грн. (5141950,00 грн.* 3,15%/12). З урахуванням вищенаведеного, розмір орендної плати повинен сплачуватись відповідно до нормативно-грошової оцінки, чинної на день справляння податків, що відповідачем не було здійснено.

Натомість, у період з квітня 2023 року по дату подання позовної заяви відповідачем систематично в повному обсязі не сплачувались орендні платежі відповідно до умов Договору, у зв?язку з чим виникла заборгованість по орендній платі в сумі 116268,29 грн. (сто шістнадцять тисяч двісті шістдесят вісім гривень 29 коп.).

Пунктом 14 Договору встановлено, що у разі невнесення орендної плати у строки, визначені договором, у 10-ти денний строк сплачується штраф у розмірі 100 відсотків річної орендної плати, встановленої договором, а також справляється пеня у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від несплаченої суми за кожний день прострочення.

У зв`язку з систематичним невнесенням орендної плати у строки, визначені Договором, відповідно до п.14 Договору нараховано штраф у розмірі 100 відсотків річної орендної плати за несплату орендної плати за липень 2023 року в сумі 154112,16 грн (сто п?ятдесят чотири тисячі сто дванадцять гривень 16 коп.) та квітень 2024 року в сумі 161965,32 грн. (сто шістдесят одна тисяча дев?ятсот шістдесят п?ять гривень 32 коп.). Загальна сума штрафу становить 316077,48 грн. (триста шістнадцять тисяч сімдесят сім гривень 48 коп.). Крім цього, відповідно до умов пункту 14 Договору позивачем нарахована пеня за несвоєчасну сплату орендної плати в сумі 6555,69 грн. (шість тисяч п?ятсот п?ятдесят п?ять гривень 69 коп.).

Згідно з ст.759 Цивільного кодексу України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Договір найму (оренди) є оплатним.

Відповідно до ст.762 цього Кодексу за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Також згідно ч. 5 цієї статті плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інакше не встановлено договором. Навіть якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення.

Частиною першою статті 530 ЦК України передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно зі ст.525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ст. 526 ЦК України).

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з приписами ст.ст. 610, 611 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), а у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Судом встановлено, що заборгованість по орендній платі за договором оренди землі №2067 від 18.04.2019 року стороною відповідача добровільно погашено після відкриття провадження у справі, а тому в задоволенні позову в цій частині слід відмовити.

Щодо стягнення з відповідача суми штрафу в розмірі 316077,48 грн. та 6555,69 грн. пені за несвоєчасну сплату орендної плати, суд дійшов наступного висновку.

В силу ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди (ч. 1 ст. 611 ЦК України).

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.

Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання, а відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч. 1 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Згідно з ч. 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до постанови Верховного Суду України від 03 вересня 2014 року у справі №6-100цс14, ч. 3 ст. 551 ЦК України, з урахуванням положень ст.3 ЦК України щодо загальних засад цивільного законодавства та ч. 4 ст. 10 ЦПК України щодо обов`язку суду сприяти сторонам у здійсненні їхніх прав дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що її розмір значно перевищує розмір збитків.

Наявність у кредитора можливості стягувати із боржника надмірні грошові суми, як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне грошове зобов`язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для відповідача та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором.

Вимога позивача про стягнення штрафу в розмірі, який в декілька разів перевищує заборгованість спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне грошове зобов`язання штраф перетворюється на несправедливо непомірний тягар для споживача та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором.

Суд має право зменшити розмір санкцій, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Згідно з ч. 3 ст. 551 ЦК України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істототне значення Верховний Суд у постанові від 16.06.2021 у справі №915/2222/19 зауважив, що суд може вирішити питання про зменшення розміру штрафних санкцій, процентів річних і за власною ініціативою, а не тільки за клопотанням заінтересованої особи.

Отже, частина третя статті 551 ЦК України з урахуванням положень статті 3 ЦК України щодо загальних засад цивільного законодавства та частини четвертої статті 10 ЦПК України щодо обов`язку суду сприяти сторонам у здійсненні їхніх прав дає право суду зменшити розмір штрафу за умови, що він значно перевищує розмір збитків.

Так, з розрахунку позивача слідує, що сума штрафу відповідно до п.14 Договору нараховано штраф у розмірі 100 відсотків річної орендної плати за несплату орендної плати за липень 2023 року в сумі 154112,16 грн (сто п?ятдесят чотири тисячі сто дванадцять гривень 16 коп.) та квітень 2024 року в сумі 161965,32 грн. (сто шістдесят одна тисяча дев?ятсот шістдесят п?ять гривень 32 коп.). загальна сума штрафу становить 316077,48 грн. (триста шістнадцять тисяч сімдесят сім гривень 48 коп.), що свідчить про явну не співмірність суми штрафу сумі заборгованості по орендній платі,оскільки згідно договору штраф у розмірі 100 % за не сплату застосовується одноразово.

Тому суд, керуючись ст. 551 ЦК України вважає за необхідне зменшити розмір заборгованості (штрафу) із непомірно заявленої позивачем суми в розмірі 316077,48 грн., до суми у розмірі 154 112,16 грн.

За таких обставин, даний позов в частині стягнення суми неустойки (штраф) підлягає до часткового задоволення.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача документально підтверджена сплачена сума судового збору у розмірі 3028,00 грн.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 509, 525, 526, 530, 549, 551, 610, 611, 612, 625, 629, 759, 762 ЦК України, ст. ст. 4, 7, 12, 13, 141, 247, 258-259, 263-265, 354 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення суми заборгованості по орендній платі задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_1 ) на користь Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради суму заборгованості у виді штрафу за Договором оренди землі у розмірі 154112,16 грн. (сто п?ятдесят чотири тисячі сто дванадцять гривень 16 коп.) та 6 555, 69 грн. ( шість тисяч п`ятсот п`ятдесят п`ять грн.. 69 коп.) пені за несвоєчасну оплату.

Стягнути з ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_1 ) на користь Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради судові витрати в розмірі 2481,00 грн.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Позивач: Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради, код за , місцезнаходження: 88000, м. Ужгород, пл. Поштова, 3.

Відповідач: ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_1 ), АДРЕСА_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: В.І. Бедьо