У Х В А Л А

Справа № 200/512/19

Провадження № 2/932/1226/24

03 червня 2025 року м. Дніпро

Шевченківський районний суд міста Дніпра у складі судді Куцевола В.В., розглянувши заяву представника позивача про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «РІЕЛТІС ГРУП», ОСОБА_2 , товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп», треті особи - ОСОБА_3 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Батова Людмила Григорівна про усунення перешкод у користуванні власністю, визнання договору недійсним та зобов`язання вчинити дії, позовом ОСОБА_2 та приватного підприємства «РІЕЛТІС ГРУП» до ОСОБА_1 , третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» про скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Шевченківського районного суду міста Дніпра перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «РІЕЛТІС ГРУП», ОСОБА_2 , товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп», треті особи - ОСОБА_3 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Батова Людмила Григорівна про усунення перешкод у користуванні власністю, визнання договору недійсним та зобов`язання вчинити дії, позовом ОСОБА_2 та приватного підприємства «РІЕЛТІС ГРУП» до ОСОБА_1 , третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» про скасування рішень.

02.06.2025 року представник позивача Тоноян А.К. подав до канцелярії суду заяву про відвід судді Куцевола В.В. Зазначену заяву представник позивача обгрунтував наступним чином.

У відкритому судовому засіданні 28.05.2025 року суддя Куцевол В.В. повідомив, що особисто знайомий з представником позивача ОСОБА_4 , адже вони разом раніше працювали у Дніпропетровському окружному адміністративному суді. Представник позивача зазначає, що він перебував у трудовій, ієрархічній та фінансовій залежності від ОСОБА_5 , оскільки ОСОБА_4 у 2016-2017 роках працював секретарем судового засідання судді Кононенка О.В., а Куцевол В.В. перебував на посаді помічника цього ж судді. Також представник позивача вказує на те, що під час їх спільної праці ОСОБА_5 , перебуваючи на посаді помічника судді демонстрував зневагу до праці ОСОБА_4 , так як в ході підготовки подань щодо преміювання працівників систематично занижував розмір премії ОСОБА_4 . На думку представника позивача наведені факти дають підстави вважати, що ОСОБА_5 мав сформоване негативне ставлення до ОСОБА_4 , що унеможливлює його неупереджену поведінку у справі та викликає об`єктивні сумніви в безсторонності судді, що є підставою для відводу.

Відповідно до положень п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з вимогами ч.ч. 2, 3 ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог ч.ч. 1-3 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки заява позивача про відвід судді надійшла поза межами судового засідання, її вирішення здійснюється судом без повідомлення учасників справи у порядку письмового провадження.

Ознайомившись з матеріалами цивільної справи, вивчивши заяву про відвід, суд приходить до висновку про її необґрунтованість з наступних підстав.

Згідно вимог ст. 15 Кодексу суддівської етики, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до п. 1.1 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою.

Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь - які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Так, у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

В п.105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 року (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача ( об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій).

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

В розумінні пункту 5 частини першої статті 36 Цивільного процесуального кодексу України, не є «іншими обставинами, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді» самі по собі ситуації, зокрема та обставина, що стороною/третьої особою або їхніми представниками, є однокласник, однокурсник, сусід, колишній колега судді, окрім випадків коли наявні факти, що свідчать про прихильність поза розумним сумнівом судді до цієї особи.

Суд вважає, що наведені представником позивача в заяві про відвід обставини не можуть свідчити про упередженість судді Куцевола В.В. при розгляді даної цивільної справи, а обставини спільної роботи судді у 2016-2017 роках з представником позивача ніяк не впливає на об`єктивність судді.

Внаслідок того, що наведені вище обставини вказують на необґрунтованість заявленого відводу судді і заява про такий відвід надійшла до суду раніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, справу належить передати до канцелярії суду для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу та яким буде вирішено питання про відвід головуючого.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 39-40, 44, 258, 259, 260, 261, 352-355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «РІЕЛТІС ГРУП», ОСОБА_2 , товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп», треті особи - ОСОБА_3 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Батова Людмила Григорівна про усунення перешкод у користуванні власністю, визнання договору недійсним та зобов`язання вчинити дії, позовом ОСОБА_2 та приватного підприємства «РІЕЛТІС ГРУП» до ОСОБА_1 , третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» про скасування рішень - передати до відповідної канцелярії Шевченківського районного суду міста Дніпра для вирішення питання про відвід іншим суддею, який не входить до цього складу суду, визначеним у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Куцевол