Справа №305/838/25
Провадження по справі 2/305/397/25
17.06.2025. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді Марусяк М.О.
секретаря судового засідання Вербещука В.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-
13.03.2025, адвокат Телегазій Василь Іванович, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги мотивує тим, що 25 січня 2014 року, виконавчим комітетом Великобичківської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, між позивачем та відповідачкою зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис за №1 та 25.01.2014, видано, повторно, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 . За час спільного проживання у них народилося троє дітей, а саме: дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які, проживають разом з позивачкою. Причиною розпаду сім`ї стали часті непорозуміння на побутовому рівні, в наслідок яких між ними виникали суперечки та вичерпане терпіння, у сімейних відносинах з`явилися неповага одне до одного, зникли справжні сімейні почуття. З листопада 2022 року, вони фактично не проживають разом, не ведуть спільного господарства, спір про поділ майна між ними відсутній. У зв`язку з чим, подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає, кожен з них має різні погляди на сімейне життя та ведення спільного господарства, їх шлюб фактично розпався. Впенвнившись в тому, що їх сім`я розпалася остаточно, відновити її неможливо, а їхній шлюб носить формальний характер, просить такий розірвати. Враховуючи вищенаведене, просить позов задовольнити.
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області Марусяк М.О. від 21.03.2025 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін.
Позивачка ОСОБА_2 , у судове засідання жодного разу не з`явилася. Поряд з цим, в поданій позовній заяві у прохальній частині представник позивачки просить розглянути справу без їх участі.
Відповідач, ОСОБА_3 , у судове засідання, жодного разу, не з`явився. Був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи засобами поштового зв`язку та шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, однак відзиву на день судового розгляду справи не надав. Заяв чи клопотань про надання строку на примирення від відповідача не надходило.
Згідно з ч.8 ст.178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.
Дослідивши надані позивачкою письмові докази, суд, прийшов до наступного висновку.
Згідно частини 1 статті 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Судом встановлено, що 25 січня 2014 року, сторони зареєстрували шлюб у виконавчому комітеті Великобичківської селищної ради Рахівського району, Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис за №1 та 25.01.2014, видано, повторно, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .
Від шлюбу у сторін народилося троє дітей, а саме: дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом серії НОМЕР_2 , син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом серії НОМЕР_3 та син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом серії НОМЕР_4 .
Відповідно до ст.112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В роз`ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Поряд з цим, у відповідності до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Із статті 56 СК України вбачається, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.
Позивачка, ОСОБА_2 , на задоволенні позову наполягає. Відповідач, ОСОБА_3 , відзиву на позов не подавав. Таким чином, враховуючи, що шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім`ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивачки, порушує її особисті інтереси, що має істотне значення.
Оскільки позивачка, ОСОБА_2 , як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, не повідомила суду, яке прізвище вона бажає залишити собі після розірвання шлюбу, тому суд позбавлений можливості вирішувати таке.
В силу вимог ст.115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Питання про відшкодування судових витрат позивачкою не ставилося.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Шлюб укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 зареєстрований 25 січня 2014 року у виконавчому комітеті Великобичківської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис за №1 - розірвати.
Судові витрати залишити за позивачкою.
Відомості щодо учасників справи:
Позивачка, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .
Представник позивачки, адвокат Телегазій Василь Іванович, ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідач, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ІПН: НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .
Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуюча: М.О. Марусяк