Великоолександрівський районний суд Херсонської області
Справа № 650/2670/25
Провадження № 2/650/1932/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2025 року селище Велика Олександрівка

Великоолександрівський районний суд Херсонської області в складі:

головуючого судді - Хомик І.І.,

за участю секретаря судового засідання - Ткаченко І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Велика Олександрівка в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Бериславський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бериславському районі Херсонської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про оспорювання батьківства та виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини,-

ВСТАНОВИВ:

23 квітня 2025 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Великоолександрівського районного суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Бериславський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бериславському районі Херсонської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про оспорювання батьківства та виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини. Позовна заява мотивована тим, що в період з 2007 року по 2009 рік позивач проживав у цивільному шлюбі з відповідачем ОСОБА_2 . Від спільного подружнього цивільного життя ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилася донька ОСОБА_3 . Батьком дитини було записано позивача на підставі заяви до органу державної реєстрації актів цивільного стану (ч. 1 ст. 126 СК України), у зв`язку з тим, що сторони не були в офіційному шлюбі. У подальшому відповідач неодноразово в ході сварки говорила про те, що ОСОБА_3 не його рідна дочка, про, що неодноразово повторювала і у розмовах з сусідами. З 2009 року вони разом не проживають, позивач жодного разу відповідача та дитину ОСОБА_3 не бачив. Відповідач до суду з позовом про стягнення з позивача аліментів на утримання дитини за весь час не зверталася, що також підтверджує факт, що вона знає та розуміє, що дитина не є рідною донькою позивача. Участі у вихованні дитини позивач не приймав. Крім того, відповідач з дитиною після розірвання стосунків, почала проживати з рідним батьком дитини, і продовжують проживати до цього часу. Оскільки відомості про батька можливо виключити з актового запису про народження дитини лише на підставі рішення суду, він змушений звернувся до суду із даним позовом.

24.04.2025 року ухвалою судді Великоолександрівського районного суду Херсонської області відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного провадження в судовому засіданні з викликом сторін.

Позивач у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі позовні вимоги підтримав в повному обсязі, наполягав на їх задоволенні.

Відповідач у судове засідання не з`явилася надала до суду заяву про розгляд справи без її участі. Крім того в заяві підтвердила, що дійсно позивач ОСОБА_1 не являється біологічним батьком її неповнолітньої доньки ОСОБА_3 . З 2009 року по даний час вона проживає з донькою та її біологічним батьком за кордоном. З позивачем не спілкуються та не підтримують жодних відносин, в кожного вже тривалий час інші шлюбні відносини, у зв`язку з чим позовні вимоги визнає в повному обсязі, не заперечує проти задоволення позовних вимог.

Третя особа у судове засідання не з`явилася, повідомлялася належним чином у встановленому законом порядку.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши всі обставини справи та докази в їх сукупності, суд вважає, що заявлені вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 , в період з 2007 по 2009 рік проживали разом однією сім`єю без реєстрації шлюбу. ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилася донька ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 . У свідоцтві про народження у графі батько зазначено « ОСОБА_1 », запис здійснено за заявою сторін до органу державної реєстрації актів цивільного стану на підставі ч. 1 ст. 126 СК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 СК України, походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Згідно ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126, 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на штучне запліднення своєї дружини. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Відповідно до ч. 1 ст. 138 СК України жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього як про батька дитини з актового запису про народження дитини і така вимога матері відповідно до ч. 2 цієї статті може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство.

Таким чином, сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Відповідно до п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.

Відповідно до ст. 134 СК України на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.

Отже, із зазначених положень цивільного законодавства встановлено, що позивач у відповідності до ч. 1 ст. 126 СК України записаний батьком ОСОБА_3 , позивач вказує, що він не є батьком зазначеної дитини, що узгоджується з матеріалами справи та поясненнями відповідача, а отже має право ставити на вирішення суду питання про оспорювання батьківства та виключення відомостей про батька з актового запису.

Згідно з ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

З урахуванням викладеного, беручи до уваги всі письмові пояснення сторін, враховуючи визнання відповідача позовних вимог суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, а тому позовні вимоги про оспорювання батьківства та виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 8, 10, 11, 13, 209, 259, 263 - 265 ЦПК України, ст.ст. 126, 136 СК України, Великоолександрівський районний суд Херсонської області,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Бериславський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бериславському районі Херсонської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про оспорювання батьківства та виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини - задовольнити.

Виключити з актового запису про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого Бериславським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бериславському районі Херсонської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 03.11.2008 року за актовий запис № 07, відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_2 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , як батька дитини.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ірина ХОМИК