Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.06.2025 Справа №607/8356/24 Провадження №2-о/607/61/2025

місто Тернопіль

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області в складі:

головуючого судді Якімця Т.І.,

присяжних: Галашина М.О.,

Гринди В.П.,

за участю секретаря судового засідання Трембач С.О.,

за участі сторін:

представника заявника ОСОБА_1 , адвоката Гудими Л.Р.,

представника особи, щодо якої вирішується

питання, адвоката Шевчука В.О.,

розглянув у окремому провадженні у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Тернополі цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Тернопільської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна та

У С Т А Н О В И В :

І. Описова частина

1. Стислий зміст позовної заяви

12 квітня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області, заінтересована особа: орган опіки та піклування Тернопільської міської ради, із заявою про: 1) визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 недієздатною; 2) призначення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , опікуном над ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 (а.с. 1 6).

В обґрунтування вказаної заяви ОСОБА_1 зазначив, що він є сином ОСОБА_2 . В 2011 році остання захворіла на важке неврологічне захворювання, а саме хворобу Альцгеймера з раннім початком, а тому, заявник здійснює за нею постійний догляд, так як внаслідок цієї хвороби, його мати дезорієнтована навіть у домашній обстановці, безконтрольно вмикає світло, газ, воду, не слідкує за зовнішнім виглядом, йде з дому, не приймає амбулаторного лікування, під час розмови плутає числа, пори року, не називає рік. Пам`ять знижена на минулі та теперішні події, не може згадати скільки в неї дітей, де вони перебувають. ОСОБА_2 потребує постійного нагляду в плані одягання, годування та супроводження до туалету, плаксива, нічний сон нестійкий, потребує медикаментозної корекції. Настрій знижений, об`єм уваги нестійкий. Неодноразово було звернення до лікаря-психіатра, проходила курси лікування в КНП «Тернопільській обласній клінічній психоневрологічній лікарні» ТОР. Після останнього курсу лікування стан здоров`я погіршився, а саме заключний діагноз: розлади особистості та поведінки внаслідок органічного ураження головного мозку з когнітивним зниженням. Крім того, внаслідок хвороби ОСОБА_2 потребує постійного стороннього догляду, оскільки не усвідомлює значення своїх дій і не може керувати ними, у зв`язку з чим виникла необхідність визнання останньої недієздатною.

Також у заяві звернуто увагу, що ОСОБА_1 за місцем своєї роботи характеризується позитивно, про що вказано в характеристиці від 12 березня 2024 року. Крім того, заявник не притягався до кримінальної відповідальності, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває; відсутні інші члени сім`ї, оскільки батько-чоловік ОСОБА_3 помер, а брат ОСОБА_1 , за адресою АДРЕСА_1 , не проживає та з вересня 2021 року на території України не перебуває. Отже, з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та за станом здоров`я ОСОБА_2 , яка не може самостійно здійснювати свої права та виконувати обов`язки, просить призначити його опікуном.

2. Стислий зміст заперечень (пояснень) на заяву

Заінтересована особа: орган опіки та піклування Тернопільської міської ради своїм правом на надання заперечень (пояснень), що передбачене Цивільним процесуальним кодексом України (далі ЦПК України), не скористалася.

3. Процесуальні дії та хронологія руху справи в суді

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 квітня 2024 року визначено головуючого суддю (суддю-доповідача): Братасюка В.М. (а.с. 31). Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 15 квітня 2024 року відкрито провадження у цій цивільній справі. Постановлено розгляд справи проводити за правилами окремого провадження (а.с.33).

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю (суддю-доповідача): Якімця Т.І. (а.с. 77). Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 20 березня 2025 року цивільну справу № 607/8356/24 (провадження № 2-о/607/61/2025) прийнято до свого провадження, постановлено проводити її розгляд в порядку окремого провадження (а.с. 79).

Під час судового засідання Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області 29 травня 2025 року суд перейшов до стадії ухвалення рішення у цій справі та визначив час його проголошення 03 червня 2025 року. У зв`язку з відпусткою головуючого судді проголошення рішення було перенесено на 06 червня 2025 року.

У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_1 адвокат Гудима Л.Р. заяву підтримала в повному обсязі, з мотивів наведених у заяві та просила її задовільнити.

Представник особи, щодо якої вирішується питання ОСОБА_2 адвокат Шевчук В.О. щодо задоволення заяви не заперечив.

Заінтересована особа: орган опіки та піклування Тернопільської міської ради в судове засідання не з`явилася, хоча про місце, день та час судового засідання повідомлялася належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронного документу (а.с.82, 93). Утім, суд бере до уваги, що від заінтересованої особи надійшло клопотання про розгляд справи № 607/8356/24 за відсутності її представника (а.с. 44, 45).

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши та оцінивши докази у справі в їх сукупності, суд встановив наступні обставини справи.

ІІ. Мотивувальна частина

1. Фактичні обставини встановлені судом.

Відповідно до договору купівлі-продажу 2/4 частини квартири від 17 серпня 2006 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Тернопільської державної нотаріальної контори Темніковою С.А., укладений між ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , який діє від імені ОСОБА_5 (далі продавці) та ОСОБА_2 (далі покупець), продавці передали, а покупець прийняла у власність 2/4 частини квартири належну ОСОБА_4 та ОСОБА_6 (кожному по частині) двохкімнатної квартири АДРЕСА_2 (а.с. 15).

Згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 21836462 від 11 лютого 2009 року, ОСОБА_2 належить садовий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер: 23290133, номер запису 95 в книзі 1 (а.с. 16).

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 , про що свідчать відмітки у паспортах серії НОМЕР_3 та серії НОМЕР_4 (а.с.7-8а, 10).

ІНФОРМАЦІЯ_3 народився ОСОБА_1 , батьками якого є: ОСОБА_3 батько, ОСОБА_2 мати, про що свідчить свідоцтво про народження, серії НОМЕР_5 , відповідний запис за № 2124, видане відділом реєстрації актів громадянського стану Тернопільської міської ради Тернопільської області України (а.с. 13).

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серія НОМЕР_6 , запис за № 629, виданий відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Тернопільської міської ради (а.с. 11).

Актом ДП 2 ЖЕК13 ЖБК 48 від 14 березня 2024 року встановлено, що ОСОБА_1 , 1990 року народження, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , але не проживає (а.с. 12).

У довідці ДП 2 ЖЕК13 ЖБК 48 № 66 від 18 березня 2024 року, видана ОСОБА_1 , про те, що він зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з ним зареєстровані: ОСОБА_2 мати, ОСОБА_1 брат (а.с. 14).

У консультативному висновку невролога № 0342018 від 16 вересня 2020 року, у ОСОБА_2 попередній діагноз: хронічна ішемія головного мозку (МР ознаки множинних вогнищ обох півкуль головного мозку судинного (ішемічного) характеру, виражені прояви судинної енцефалопатії, перивентрикулярний лейкоареоз, ознаки церебральної та церебелярної гіпотрофії) з помірним нейро-когнітивним дефіцитом (а.с. 22).

У довідці КНП «Тернопільська обласна клінічна психоневрологічна лікарня» ТОР № 1280 від 06 жовтня 2021 року вказано, що ОСОБА_2 , 1962 року народження, зверталася за консультативною допомогою до лікаря-психіатра поліклінічного відділення КНП «ТОКПС» ТОР, оглядалася психологом і був виставлений попередній діагноз: розлади особистості та поведінки на ґрунті органічного ураження головного мозку (а.с. 17).

Згідно висновку МРТ головного мозку від 14 вересня 2021 року, ОСОБА_2 , МР-картина зменшення в розмірах/об`ємі гіпокампально/парагіпокампальних комплексів обабіч, а також зміни сигналу від них; білатеральних ділянок патологічно зміненого сигналу в базальних ядрах та ніжках мозку; помірних атрофічних змін півкуль головного мозку, може бути ознаками нейродегенеративного захворювання. Численні вогнища в лобних, тім`яних частках обох півкуль головного мозку, ймовірно судинного походження. Одиничне вогнище патологічної зміни сигналу в лівій тім`яній частці (кавернома?, гемосидерин?). Дрібне мішковидне випинання в супраклиноїдному сегменті лівої ВСА (судинна гілочка?/дрібна аневризма?) (а.с. 21).

У виписці з історії хвороби №11299 КНП «ТОПЛ» ТОР від 04 жовтня 2021 року, ОСОБА_2 поступила на стаціонарне лікування з 15 вересня 2021 року по 04 жовтня 2021 року, діагноз: хвороба Альцгеймера з раннім початком (а.с. 20).

Відповідно до виписки із медичної карти стаціонарного хворого № 7438 від 16 червня 2023 року, виданої КНП «ТОПЛ» ТОР, ОСОБА_2 поступила на стаціонарне лікування з 31 травня 2023 року по 16 червня 2023 року, діагноз заключний: розлади особистості та поведінки внаслідок органічного ураження головного мозку з когнітивним зниженням (F07.8); діагноз супутній: хвороба Альцгеймера з раннім початком (а.с. 19).

Як вказано у довідці КНП «ЦЕМДМК» ТОР №102/с від 12 лютого 2024 року, що 30 травня 2023 року о 14 год. 13 хв. зареєстровано виклик до ОСОБА_2 , 1962 року народження, за адресою: АДРЕСА_1 . Діагноз: передозування таблетками (а.с.26).

Згідно виписки із медичної карти стаціонарного хворого № 2839 від 07 березня 2024 року, виданої КНП «ТОПЛ» ТОР, ОСОБА_2 поступила на стаціонарне лікування з 21 лютого 2024 року по 07 березня 2024 року, діагноз заключний: розлади особистості та поведінки внаслідок органічного ураження головного мозку з когнітивним зниженням (F07.8); діагноз супутній: хвороба Альцгеймера з раннім початком (а.с. 18).

Згідно з характеристики ОСОБА_1 , наданої ТОВ «Терко Авто Інтернешнл» від 12 березня 2024 року, останній є їхнім працівником з 08 грудня 2016 року та працює на посаді начальника СТО. За час роботи зарекомендував себе як відповідальний, сумлінний і кваліфікований працівник. Має високі професійні якості, володіє необхідними знаннями та навичками для виконання своїх посадових обов`язків. Завжди готовий до навчання та підвищення кваліфікації. Є ініціативним та творчим працівником. Завжди бере на себе додаткові обов`язки і встигає виконати їх якісно та у вказаний термін. Має організаторські здібності та легко знаходить спільну мову з колегами. Є активним членом колективу і завжди готовий допомогти іншим. Дисциплінований і пунктуальний (а.с. 23).

Відповідно до довідки про доходи ОСОБА_1 , який за період з 01 серпня 2023 року по 31 січня 2024 року за винятком аліментів заробив 110 251,84 гривню (а.с. 24).

Згідно витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» № ВР-002361604 від 12 березня 2024 року ОСОБА_1 до будь-якої кримінальної відповідальності на території України не притягувався (а.с. 25).

Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта № 416 від 18 червня 2024 року: 1) на теперішній час ОСОБА_2 виявляє ознаки розладів особистості та поведінки внаслідок дисфункції головного мозку з когнітивним зниженням, хвороба Альцгеймера, що досягають рівня недоумства; 2) дане захворювання є хронічним, стійким психічним розладом;

3) ОСОБА_2 не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними

(а.с. 50, 51).

Поданням органу опіки та піклування «Про погодження кандидатури опікуна ОСОБА_1 стосовно ОСОБА_2 у разі визнання її недієздатною» № 365/06 від 19 листопада 2024 року, вирішено: витягом з протоколу № 7 засідання опікунської ради при виконавчому комітеті Тернопільської міської ради від 11 жовтня 2024 року, опікунська рада при виконавчому комітеті Тернопільської міської ради вирішила: погодити кандидатуру ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в опікуни над своєю мамою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі визнання останньої рішенням суду недієздатною (а.с. 57, 58).

Відповідно до виписки із медичної карти стаціонарного хворого № 665 від 29 січня 2025 року, виданої КНП «ТОПЛ» ТОР, ОСОБА_2 поступила на стаціонарне лікування з 15 січня 2025 року по 29 січня 2025 року, заключний діагноз: розлади особистості та поведінки внаслідок органічного ураження головного мозку з когнітивним зниженням (F07.8); діагноз супутній: хвороба Альцгеймера з раннім початком; врослий ніготь першого пальця правої стопи (а.с. 93).

Витягом з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи № 160/25/706/В від 22 квітня 2025 року, ОСОБА_2 встановлена друга (ІІ) група інвалідності; дата повторного оцінювання: 01 квітня 2027 року (а.с. 94 97).

Як вказано у відповіді Державної прикордонної служби України № 19/41047-25-Вих від 19 травня 2025 року, в період з 01 січня 2018 року по 24 квітня 2022 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , 13 січня 2022 року виїхав за межі України через пункт пропуску «Шегині» на авто, д.н.з. НОМЕР_7 (а.с. 94, 95).

2. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права.

2.1. В Україні визнається і діє принцип верховенства права; Конституція України має найвищу юридичну силу, а закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй (частини перша та друга статті 8 Конституції України).

Конституцією України встановлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом (частина перша статті 55). Частину першу статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку; суд не може відмовити у правосудді, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод (пункт 1 резолютивної частини Рішення Конституційного Суду України від 25 грудня 1997 року №9-зп).

Відповідно до частини третьої статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення; у передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Згідно з частинами першою, другою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави; суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Частиною першою статті 5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Статтею 10 ЦПК України закріплено: суд при розгляді справи керується принципом верховенства права (частина перша); суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (частина друга); суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (частина четверта); забороняється відмова у розгляді справи з мотивів відсутності, неповноти, нечіткості, суперечливості законодавства, що регулює спірні відносини (частина десята).

За загальним правилом (частина перша статті 12 ЦПК України), суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, кожна з яких, відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

2.2. Особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників, регулюються цивільним законодавством (частина перша статті 1 Цивільного кодексу України; далі ЦК України).

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За частиною першою статті 16 ЦК України, частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 39 ЦК України передбачено, що фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними (частина перша); порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється ЦПК України (частина друга).

Відповідно до частини першої статті 40 ЦК України фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це.

Главою 2 розділу IV ЦПК України визначено порядок розгляду судом справ про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

У заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними (частина третя статті 297 ЦПК України). Суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу (частина перша статті 298 ЦПК України).

Як було зазначено, у матеріалах справи наявні докази про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, відповідно, судом було призначено судово-психіатричну експертизу. Згідно з висновком судово-психіатричного експерта № 416 від 18 червня 2024 року ОСОБА_2 не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Відтак, суд вважає, що історія та перебіг хвороби ОСОБА_2 , висновок судово-психіатричного експерта № 416 від 18 червня 2024 року дає підстави визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серія НОМЕР_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , недієздатною.

2.3. За частиною першою статті 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка.

Опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки (стаття 55 ЦК України).

Суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування (частина перша статті 60 ЦК України).

Згідно з частиною четвертою статті 63 ЦК України опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначається переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника.

Відповідно до частини першої статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням.

Пунктом 2.1. Правил опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України № 34/166/131/88 від 26 травня 1999 року (далі Правила), передбачено, що опіка установлюється над неповнолітніми, які не досягли п`ятнадцяти років і залишились без піклування батьків, а також над громадянами, визнаними судом недієздатними внаслідок психічних захворювань.

Пунктом 2.4. визначено, що опіка встановлюється за місцем проживання особи, яка підлягає опіці (піклуванню), або за місцем проживання опікуна (піклувальника).

Згідно з пунктом 3.1. Правил для безпосереднього здійснення опіки та піклування органами опіки та піклування призначається опікун чи піклувальник. При призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб.

Пунктом 3.3. Правил визначено, що документами, за наявності яких органи опіки і піклування призначають опікуна, є: повідомлення державних, громадських організацій або заяви громадянина (громадян); копії свідоцтва про народження особи, що потребує опіки, або іншого документа, який підтверджує її вік; копія свідоцтва про смерть батьків або рішення суду про визнання громадянина безвісно відсутнім або оголошення їх померлими чи інших матеріалів, які підтверджують неможливість виховання дитини. Якщо опіка призначається над повнолітньою особою, - рішення суду про визнання даної особи недієздатною; акт обстеження умов життя особи, що потребує опіки, і опис її майна; довідки про стан здоров`я особи, що потребує опіки (якщо вона раніше проживала окремо), та майбутнього опікуна (піклувальника); довідка про місце проживання майбутнього опікуна і його заява про прийняття на себе обов`язків про опіку; акт перевірки умов життя майбутнього опікуна та висновок від органів опіки та піклування за місцем проживання опікуна про можливість виконувати опікунські обов`язки; довідка лікувальної установи про відсутність в сім`ї майбутнього опікуна (піклувальника) захворювань, що перешкоджають влаштуванню до нього особи, що потребує опіки; документ про закріплення за дитиною житлової площі.

Частиною першою статті 300 ЦПК України визначено, що суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

Обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особою є наявність подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном. Такий висновок сформульований у постановах Верховного Суду від 20 травня 2020 року (справа № 736/1508/17), від 23 листопада 2021 року (справа № 751/9572/19), від 28 липня 2024 року (справа № 372/3474/21), від 24 липня 2024 року (справа № 727/597/24).

Верховний Суд у постанові від 16 грудня 2020 року у справі № 336/5652/18 зазначив, що відповідно до частини першої статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна.

Отже, можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Тому за наявності висновку органу опіки та піклування про доцільність призначення опікуном певної особи суд зобов`язаний лише перевірити відповідність цього висновку вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, зокрема чи складений такий висновок на підставі документів, передбачених Правилами (постанова Верховного Суд від 27 листопада 2024 року у справі № 341/1526/23).

Відповідно до подання органу опіки та піклування виконавчого комітету Тернопільської міської ради від № 365/06 від 19 листопада 2024 року орган опіки та піклування вважає доцільним призначення ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_2 .

Поданням органу опіки та піклування «Про погодження кандидатури опікуна ОСОБА_1 стосовно ОСОБА_2 у разі визнання її недієздатною» № 365/06 від 19 листопада 2024 року, вирішено: витягом з протоколу №7 засідання опікунської ради при виконавчому комітеті Тернопільської міської ради від 11 жовтня 2024 року, опікунська рада при виконавчому комітеті Тернопільської міської ради вирішила: погодити кандидатуру ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в опікуни над своєю мамою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі визнання останньої рішенням суду недієздатною.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 є рідним сином ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, серії НОМЕР_5 , відповідний запис за № 2124, видане відділом реєстрації актів громадянського стану Тернопільської міської ради Тернопільської області України.

Чоловік ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть, серія НОМЕР_6 , запис за № 629, виданий відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Тернопільської міської ради.

Рідний син ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , 13 січня 2022 року виїхав за межі України через пункт пропуску «Шегині» на авто, д.н.з. НОМЕР_7 . Інша інформація щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зокрема щодо повернення на територію України, у Державної прикордонної служби України відсутня.

У довідці ДП 2 ЖЕК13 ЖБК 48 № 66 від 18 березня 2024 року, видана ОСОБА_1 , про те, що він зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 й разом з ним зареєстровані: ОСОБА_2 мати, ОСОБА_1 брат.

При вирішенні питання щодо призначення опікуна суд враховує, що ОСОБА_1 перебуває в родинних відносинах з недієздатною ОСОБА_2 , є її рідним сином, проживає разом з нею, має бажання бути опікуном рідної матері, не має медичних протипоказань для здійснення повноважень опікуна.

Вказані вище обставини свідчать про те, що ОСОБА_1 може виконувати обов`язки опікуна, що в сукупності дає підстави вважати можливим виконання ОСОБА_1 повноважень опікуна над недієздатною ОСОБА_2 .

Судом не встановлено наявності інших осіб, окрім ОСОБА_1 , які реально могли б взяти на себе обов`язки опікуна над ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та виявили б таке бажання.

Перешкод, зазначених у статті 64 ЦК України для призначення ОСОБА_1 опікуном над недієздатною ОСОБА_2 , не встановлено, тому суд вважає за можливе призначити ОСОБА_1 опікуном над недієздатною ОСОБА_2 .

2.4. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша третя статті 89 ЦПК України).

За змістом частини сьомої восьмої статті 300 ЦПК України, у рішенні суду про визнання особи недієздатною, слід визначити строк його дії, який не може перевищити двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Наталія Михайленко проти України» від 30 травня 2013 року (заява № 18389/03) Страсбурзький суд констатував порушення Україною пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод 1950 року, оскільки відсутність у заявниці можливості безпосередньо вимагати поновлення своєї цивільної дієздатності призвела до того, що це питання не розглядалося судами; відсутність судового розгляду цього питання, яка серйозно вплинула на численні аспекти життя заявниці, не можна виправдати легітимними цілями, що лежать в основі обмеження доступу до суду осіб, визнаних недієздатними, що спонукало Суд до висновку про те, що ситуація, в якій опинилася заявниця, призвела до відмови їй у правосудді щодо можливості забезпечення перегляду її цивільної дієздатності (§ 40).

Це спричинило зміни у національному законодавстві у частині визнання особи недієздатною та встановлення над нею опіки.

Так, частинами шостою та сьомою статті 300 ЦПК України встановлено, що строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті.

ІІІ. Висновки суду за результатами розгляду позовної заяви

Враховуючи вищенаведене, суд встановив та матеріалами справи підтверджується, що заява підлягає задоволенню. Так, суд вважає, що ОСОБА_2 слід визнати недієздатною, адже вона внаслідок психічного захворювання не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, а також призначити ОСОБА_1 опікуном над недієздатною ОСОБА_2 . Інші особи, які могли б здійснювати опіку над недієздатною, окрім заявника, судом не встановлено.

Відповідно до частини другої статті 299 ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Таким чином, судові витрати за розгляд справи в суді першої інстанції віднести на рахунок держави.

Керуючись статтями 2, 4, 12, 13, 19, 258 259, 263 265, 268, 273, 293 300, 352 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Тернопільської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна задовольнити.

2. Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серія НОМЕР_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 недієздатною та встановити над нею опіку.

3. Призначити опікуном над недієздатною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серія НОМЕР_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , її рідного сина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт серія НОМЕР_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

4. Строк дії рішення про призначення опікуном ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт серія НОМЕР_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , встановити 2 (два) роки з дня набрання рішенням законної сили.

5. Судові витрати за розгляд справи в суді першої інстанції віднести на рахунок держави.

6. Роз`яснити опікуну, що клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного в рішенні.

7. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи.

8. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

9. У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

10. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Тернопільського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення, якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного рішення суду.

11. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Повний текст судового рішення виготовлений 06 червня 2025 року.

Відомості про учасників справи:

Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт серія НОМЕР_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 .

Заінтересована особа: орган опіки та піклування Тернопільської міської ради, , адреса місцезнаходження: бульвар Т. Шевченка, 1, м. Тернопіль.

Головуючий суддя присяжні: Т. І. Якімець Галашин М.О. Гринда В.П.