Справа № 357/8419/25
Провадження № 2/357/4122/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2025 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А.Ю., перевіривши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2025 ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаною позовною заявою.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями переданий на розгляд судді Цуранову А.Ю.

Згідно із ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Частиною 2 статті 28 ЦПК України встановлено альтернативну підсудність справ, а саме позови про розірвання шлюбу можуть також пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Як вбачається з відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру №1453516, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , дата зняття з реєстрації 08.09.2018.

В матеріалах справи відсутні відомості (докази) на підтвердження підстав для розгляду справи за правилами альтернативної підсудності, передбачених у ч. 2 ст. 28 ЦПК України.

Згідно із ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

В нормах ЦПК України передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення.

Вказаного висновку дійшла Об`єднана палата Касаційного цивільного суду Верховного Суду в постанові від 24.06.2024 у справі № 554/7669/21 (провадження № 61-5805сво23).

Відповідно до ст. 125 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності. Суди утворюються, реорганізуються і ліквідуються законом.

Згідно із п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на розгляд його справи судом, встановленим законом.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини у справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України», суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством. Зокрема, повноваження суду на розгляд конкретної справи, заяви або скарги визначається правилами підвідомчості та підсудності.

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Таким чином, оскільки останнє відоме місце зареєстрованого проживання відповідача знаходиться на території Деснянського району міста Києва, тому вказана справа територіально не підсудна Білоцерківському міськрайонному суду Київської області.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне позовну заяву з доданими до неї документами направити для розгляду за підсудністю до Деснянського районного суду міста Києва.

Керуючись ст. 13, 27, 28, 31, 187, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 - направити за підсудністю до Деснянського районного суду міста Києва (проспект Червоної Калини (Володимира Маяковського), 5-В, м. Київ, 02225).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя А. Ю. Цуранов