Миколаївський апеляційний суд
Справа №487/1774/23
Провадження № 22-з/812/51/25
У Х В А Л А

23 червня 2025 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії судді Яворської Ж.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Миколаївського апеляційного суду від 19 червня 2025 року постановлену за заявою ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі - Тищук Наталії Олексіївни, Лівінського Ігоря Володимировича та Шаманської Наталії Олександрівни у цивільній справі за позовом ОСББ «Єдність Миколаїв» до ОСОБА_1 про стягнення боргу

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 19 червня 2025 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Тищук Наталії Олексіївни, Лівінського Ігоря Володимировича та Шаманської Наталії Олександрівни у цивільній справі за позовом ОСББ «Єдність Миколаїв» до ОСОБА_1 про стягнення боргу відмовлено.

20 червня 2025 року на адресу Миколаївського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки у вищезазначеній ухвалі суду апеляційної інстанції.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла до висновку, що у задоволенні заяви представника відповідача слід відмовити, з огляду на наступне

Згідно з частиною першою статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінкові форми слів, застосування русизмів і діалектизмів тощо.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Водночас, вирішуючи питання про виправлення описки чи арифметичної помилки, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Диспозиція статті 269 ЦПК України не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема, змінювати висновки та мотиви ухваленого судового рішення.

Виправленню підлягають не всі описки, допущені судом у судовому рішенні, а лише ті, які мають істотний характер, ускладнюють виконання рішення суду (особливо коли вони допущені в резолютивній частині рішення), які спотворюють текст судового рішення та призводять до його неправильного сприйняття. Описки, очевидні арифметичні помилки можуть бути виправленні незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Вирішуючи питання стосовно внесення виправлень в судове рішення, колегія суддів виходить з того, що описка як помилка в судовому рішенні визначається за такими ознаками: 1) це механічна помилка, якої припустився сам суд, а не учасник справи; 2) описка є мимовільною, випадковою помилкою суду, допущеною під час письмово-вербального викладення змісту рішення; 3) до описок не належать помилки, наявні в наданих суду документах (тобто допущені іншими учасниками справи, хоча вони і призводять, як наслідок, до неправильного цитування судом, однак не є описками в розумінні процесуального закону).

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям:

- вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо);

- таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом;

- помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Обгрунтовуючи заяву ОСОБА_1 вказував, що під час постановлення ухвали Миколаївським апеляційним судом допущено описку, а саме зазначено, що з позовом у вказаній справі звернулось ОСББ «Єдність Миколаїв», тоді як у цій справі позов був поданий особою в голові правління ОСББ «Єдність Миколаїв» ОСОБА_2 , а не ОСББ "Єдність Миколаїв".

Згідно ч. 1 ст. 42 ЦПК України передбачено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ч.1,2 ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

У цій справі з позовом до ОСОБА_1 звернулось саме ОСББ «Єдність Миколаїв», як юридична особа, а не «особа в голові правління ОСББ «Єдність Миколаїв» Годза Оксана Миколаївна», як зазначає відповідач у заяві про виправлення описки.

З огляду на наведене, суд вважає, що заявник у своїй заяві про виправлення описки вказує на недоліки рішення, які не є описками чи арифметичними помилками, і не впливають на зміст рішення, а тому не підлягають виправленню в порядку ст.269 ЦПК України.

Керуючись ст. 269, 381, 389 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Миколаївського апеляційного суду від 19 червня 2025 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення і може бути оскаржена протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя Миколаївського

апеляційного суду Ж.М. Яворська