__________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/4014/25
УХВАЛА

про відкриття провадження

та призначення до підготовчого судового засідання

17.06.2025 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Скриль Ю.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ), Комунального підприємства «Житлово-Комунальний сервіс «Чорноморський», (м.Одеса, вулиця Академіка Вільямса, 81/4) про встановлення порядку користування квартирою,

ВСТАНОВИВ:

12 червня 2025 року позивач звернувся до суду з позовними вимогами до ОСОБА_2 , Комунального підприємства «Житлово-Комунальний сервіс «Чорноморський», про встановлення порядку користування квартирою АДРЕСА_3 .

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільна справа розподілена судді Скриль Ю.А.

Згідно з частиною 1 статті 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

У даному випадку спір стосується майна колишнього подружжя яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Отже справа підсудна Київському районному суду м. Одеси на підставі частини 1 статті 30 ЦПК України.

Одночасно з позовною заявою, позивачем було надано клопотання про звільнення його від сплати судового збору (за три вимоги немайнового характеру), в зв`язку зі скрутним матеріальним становищем позивача. На підтвердження чого вказує на те що, він є пенсіонером, отримує невелику пенсію, на обґрунтування надав довідку про доходи №6082 0502 0481 2006, з якої вбачається, що сума пенсії ОСОБА_1 з 01.05.2024 по 31.05.2025 складає 23 362,41 грн. Крім того позивач доводить, що у зв`язку з тим, що на нього були відкриті особові рахунки, усі витрати по сплаті комунальних послуг сплачує він особисто, хоча у квартирі він не проживає 12 років, а відповідачка користується послугами, але витрат за їх сплату не несе. Також позивач доводить, що на його утриманні є неповнолітній син, тому сплатити судовий збір він не в змозі. Отже така сума судового збору є дуже вагомою та значною сумою для позивача, так як його місячний доход значно нижче за судовий збір за три позовні вимоги, та останній не має можливості сплатити таку велику суму судового збору, щоб захистити свої законні права та інтереси.

Так, згідно з частиною 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Розміри ставок судового збору визначені у частині другій статті четвертої Закону України «Про судовий збір».

Підпунктом другим пункту першого цієї частини статті визначено, що за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В силу частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з статті 7 Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 01.01.2025 встановлено у розмірі 3 028,00 грн.

За змістом позовної заяви позивачем заявлено три позовні вимоги немайнового характеру.

Ставка судового збору за подання цієї позовної заяви через підсистему "Електронний Суд" складає 2906,88 грн, (968,96 х3).

Отже, при зверненні до суду з даним позовом позивачу слід було сплатити судовий збір у загальному розмірі 2906,88 грн. (по 968,96 грн. за кожну з трьох позовних вимог немайнового характеру).

Відповідно до ч. ч. 1, 2ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть сплачені, заява відповідно до статті 257 цього Кодексу залишається без розгляду, або витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли сплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення.

Разом з тим, згідно роз`яснень, що містяться в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах від 17 жовтня 2014 року № 10, відповідно до ст.8 Закону №3674-VІтаст. 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно із ст. 10 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 Цивільного процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 Цивільного процесуального кодексу України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, наявність підстав для звільнення від сплати судового збору підлягає доведенню на загальних підставах.

Аналіз такого нормативного врегулювання дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Відповідно до приписів частини четвертої статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на національні суди покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод і протоколи до неї, згоду на обов`язковість якої надано ВРУ та практику ЄСПЛ, як джерело права.

У пункті 1 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17.10.2014 № 10 роз`яснено, що судові витрати передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

На підтвердження обставин свого майнового стану позивач надав довідку про доходи №6082 0502 0481 2006, з якої вбачається, що сума пенсії ОСОБА_1 з 01.05.2024 по 31.05.2025 складає 23 362.41 гривні. Інших доказів на підтвердження свого матеріального стану, на які посилається у клопотанні, позивач суду не надав.

Вивчивши клопотання представника позивача про звільнення від сплати судового збору, позовну заяву, додані до неї матеріали, суд вважає, що клопотання позивача щодо звільнення його від сплати судового збору підлягає до часткового задоволення, а саме слід відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору по даній справі на строк до ухвалення судового рішення у справі судом.

Згідно з ч. 3 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суддею встановлено, що цивільний позов відповідає вимогам, встановленими статтями 175 та 177 ЦПК України та віднесений до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення, відмови у відкриті провадження відсутні.

Разом із пред`явленим позовом до суду надано заяву про забезпечення позову, яка буде розглянута в іншому провадженні.

У відповідності до ст. 187 ЦПК України, про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються зокрема результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження, оскільки дана справа не належить до малозначних справ та не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження відповідно до ч. 4 ст. 19 та ч. 4 ст. 274 ЦПК України, тому справу слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі призначивши у справі підготовче засідання.

Керуючисьст. 136 ЦПК України, ч. 1ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ст. ст.19, 187 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Ілянда Оксани Іванівни про звільнення від сплати судового збору задовольнити частково.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору у справі № 947/21740/2025 у розмірі 2906,88 гривень до розгляду справи по суті.

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Комунального підприємства «Житлово-Комунальний сервіс «Чорноморський» про встановлення порядку користування квартирою.

Розгляд справи призначити в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 14 липня 2025 року о 12 годині 30 хвилин в приміщенні Київського районного суду м. Одеси (м. Одеса, вул. Варненська, 3-б, каб. № 263, зал № 37).

Копію ухвали надіслати учасникам справи для відома. Копію позовної заяви та додані до неї документи надіслати відповідачу.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частинам третьої - п`ятої статті 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу семиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечень, яке має відповідати вимогам частинам третьої - п`ятої статті 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, за вебадресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі інтернет https://ki.od.court.gov.ua/sud1512/.

Ухвала може бути оскаржена у разі порушення правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її вручення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Суддя Скриль Ю. А.