Провадження № 2/761/7703/2025
У Х В А Л А

про передачу справи за підсудністю

04 червня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Фролова І.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради про визнання права власності.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 червня 2025 року матеріали позовної заяви було передано для розгляду судді Фроловій І.В.

Як вбачається із позовної заяви, позивач просить суд визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на нерухоме майно, а саме: двокімнатну квартиру загаьною площею 41, 6 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Позовна заява обґрунтована тим, що 06.04.1992 року ОСОБА_1 придбала квартиру АДРЕСА_2 .

За цим Договором Новокаховська міська рада народних депутатів в особі ОСОБА_2 , що діяла на підставі довіреності від 25.10.1991, на підставі рішення виконкому №62 продала, а ОСОБА_1 купила квартиру АДРЕСА_2 , що складається з двох кімнат, загальною площею 41,6 кв.м. Вказана квартира придбана за 3029 руб., які внесені виконкому повністю за квит. с/к НОМЕР_2 НОМЕР_3 від 20.03.1992. Договір купівлі-продажу посвідчений державним нотаріусом Новокаховської державної нотаріальної контори від 06 квітня 1992 року і зареєстрований у реєстрі за №2-1579.

27.01.2025 ОСОБА_1 отримала рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно Музиченко Олени Володимирівни про відмову у вчиненні реєстраційних дій №76827388, оскільки станом на 27.01.2025 державним реєстратором не отримано інформації, необхідної для проведення реєстраційних дій.

Суд зазначає, що згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

За загальним правилом частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичних осіб пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем їх проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

У частині першій статті 30 ЦПК України передбачено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Аналіз вказаних вимог процесуального законодавства свідчить про те, що словосполучення «із приводу нерухомого майна» необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Нерухоме майно є особливим об`єктом права власності, оскільки наділене специфічними рисами - сталий зв`язок із землею, особлива цінність, неможливість переміщення без знецінення та зміни її призначення; майнове право на об`єкт нерухомості є складовою частиною такого майна, як об`єкта цивільних прав; виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном; оскільки спір у справі виник з приводу об`єкта нерухомого майна, то спір щодо майнових прав на вказане майно мав би розглядатись судом за місцезнаходженням майна.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18, провадження № 12-73 гс 20.

Так, предметом звернення до суду є вимога позивача про визнання права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, вищевказаний позов підлягає розгляду судом лише за правилом виключної підсудності (за місцезнаходженням майна) - Новокаховським районним судом Херсонської області.

Висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 10.04.2019 у справі № 638/1988/17.

А відтак, вищевказаний позов не є підсудним Шевченківському районному суду м. Києва, оскільки є підсудним Новокаховському районному суду Херсонської області, як суду за місцем знаходження нерухомого майна.

Водночас, відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52), рішень Вищої ради правосуддя від 31 січня 2023 року № 10/0/15-23, від 28 лютого 2023 року № 161/0/15-23, від 30 березня 2023 року № 282/0/15-23, від 27 квітня 2023 року № 450/0/15-23, враховуючи неможливість суду здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність справ Новокаховського міського суду Херсонської області.

Як вбачається з рішення Вищої ради правосуддя від 30 травня 2023 року № 566/0/15-23, територіальну підсудність справ Новокаховського міського суду Херсонської області було змінено до Нововоронцовського районного суду Херсонської області.

За таких обставин, вищевказана позовна заява підлягає передачі на розгляд Нововоронцовському районному суду Херсонської області.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення апеляційним судом з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ст.378 ч.1 ЦПК України).

Вказані обставини дають суду підстави дійти висновку, що встановлених законом підстав для розгляду вказаної справи Шевченківським районним судом м. Києва немає.

Положеннями п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України визначено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

За таких обставин, вищевказана позовна заява підлягає передачі на розгляд до Нововоронцовського районного судом Херсонської області.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 30, 31, 259, 260 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради про визнання права власності передати до Нововоронцовського районного суду Херсонської області для розгляду за підсудністю.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: