Справа № 301/4224/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" червня 2025 р.

Іршавський районний суд

Закарпатської області

в складі:

головуючого - судді Золотар М.М.

при секретарі - Симканич О.М.

з участю:

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідачки - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Іршава справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , Іршавської міської ради Хустського району, де третя особа без самостійних вимог Головне управління держагеокадастру у Закарпатській області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, -

В С Т А Н О В И В:

17 грудня 2024 року ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_3 звернулася Іршавський районний суд з позовом до ОСОБА_4 , Іршавської міської ради Хустського району, де третя особа без самостійних вимог Головне управління держагеокадастру у Закарпатській області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

Посилається на те, що ОСОБА_3 є власником земельної ділянки кадастровий № :08:001:0022 площею 0,25 га, розташованої в АДРЕСА_1 з 29 липня 2017 року.

Межі земельної ділянки визначено проектом землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку та господарських споруд, розробленому у 2016 році № 20 на земельну ділянку площею 0,25 га, що розташована у селі Крайня Мартинка Хустського району Закарпатської області. На підставі даного Проекту землеустрою земельній ділянці присвоєно кадастровий номер, він став власником даної земельної ділянки та зареєстрував право власності на неї.

Одним із сусідів-межників є відповідачка ОСОБА_4 , мешканка АДРЕСА_2 , якій із 06 листопада 2020 року на праві власності належить земельна ділянка з кадастровим № :08:001:0071 площею 0,215 га, розташована в АДРЕСА_1 .

ОСОБА_4 стала власником земельної ділянки АДРЕСА_2 на підставі технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) у 2020 році, тобто на три роки пізніше за позивача.

У Технічній документації із землеустрою ОСОБА_4 зазначено межі її земельної ділянки, які не співпадають з межами земельної ділянки позивача, зазначеними у Проекті із землеустрою, що призвело до накладання (перетину суміжної межі) земельних ділянок.

Накладання земельної ділянки порушує межі земельними ділянками та призводить до сварок щодо проходження межі. Позивачем у 2022 році на межі між ділянками сторін було встановлено огорожу з металевої сітки, яку через короткий період відповідачка ОСОБА_4 демонтувала (розібрала).

З приводу межового спору у 2020 році відповідачка ОСОБА_4 зверталася до Іршавського районного суду з позовом «про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки» (справа № 301/2585/20), посилаючись на накладення земельних ділянок. Іршавський районний суд відмовив у позові ОСОБА_5 , але межовий спір між ними не вирішено, технічна документація із землеустрою чинна, накладання земельних ділянок залишилось, у зв`язку з чим порушення його права власності продовжується.

Відповідно до розробленої Технічної документації із землеустрою ОСОБА_4 , межа між дворогосподарством № 20 та її дворогосподарством № 21 проходить по 10-ти межових (поворотних) точках. Поворотні точки - це межові знаки, між якими є проміри - розміри межі від одного межового знаку до другого (наступного) межового знаку.

У Технічній документації із землеустрою ОСОБА_4 позначено межові знаки (поворотні точки) між земельними ділянками цифрами : 1, 18, 17, 16, 15, 14, 13, 12, 11,10 (всього 10 одиниць) .

Відповідно до Проекту землеустрою на земельну ділянку № НОМЕР_1 у с. Крайня Мартинка межа між земельними ділянками проходить по межових знаках - поворотних точках, позначених цифрами : 2,3,4,5,6,7,8,9,10,11 (всього 10-ть одиниць).

Однак проміри (довжини ) між цими поворотними точками не однакові.

Згідно Технічної документації із землеустрою на земельну ділянку ОСОБА_4 АДРЕСА_2 проміри між поворотними точками (межовими знаками) по Технічній документації на земельну ділянку ОСОБА_4 становлять: від точки 1 до точки 18- 6,36 м; від точки 18 до точки 17 - 15,48 м; від точки 17 до точки 16 - 5,43 м; від точки 16 до точки 15 - 8,66 м; від точки 15 до точки 14 - 14,68 м; від точки 14 до точки 13 - 18,74 м; від точки 13 до точки 12 - 22,95 м; від точки 12 до точки 11 - 19,15 м; від точки 11 до точки 10 - 2,53 м.

Згідно проекту землеустрою відповідачки на його земельну ділянку проміри між поворотними точками (межовими знаками) становлять: від точки 2 до точки 3 - 6,36 м; від точки 3 до точки 4 - 15,48 м; від точки 4 до точки 5 - 5,42 м; від точки 5 до точки 6 - 11,20 м; від точки 6 до точки 7 - 12,14 м; від точки 7 до точки 8 -18,74 м; від точки 8 до точки 9 - 22,95 м; від точки 9 до точки 10 - 39,15 м; від точки 10 до точки 11 - 2,54 м.

Тобто, між одними і тими ж поворотними точками - різні проміри - неоднакові відстані -довжини земельної ділянки, неоднакові метричні дані. З цієї підстави має місце накладання земельної ділянки ОСОБА_4 на земельну ділянку позивача.

Факт накладання відповідачки на земельну ділянку ОСОБА_3 стверджується висновком земельно-технічної експертизи судового експерта Сверида Олександром Миколайовичем 28.02.2025 року за № 1/02-25.

Вважає, що накладанням земельних ділянок порушено право власності на частину земельної ділянки АДРЕСА_1 .

Технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки ОСОБА_4 погоджено Рішенням 26-ї сесії 7-го скликання Чорнопотіцької сільської ради № 453 від 18.09.2020 року, тобто погоджено порушення меж між земельними ділянками, що є протиправним, тому воно підлягає скасуванню.

Про накладання земельних ділянок та інші земельно-межові порушення свого права позивач дізнався після ознайомлення з висновком експерта судової земельно-технічної експертизи № 499/07-21 від 02 березня 2022 року у цивільній справі № 301/2585/20. З цієї підстави не міг раніше знати про порушення мого права та звернутись в суд з даним позовом. У зв`язку з чим ним пропущено строк позовної давності звернення в суд з даним позовом, який просив поновити.

Представник позивача ОСОБА_3 ОСОБА_1 в судовому засіданні позов підтримала, просила його задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_2 в судовому засіданні позов не визнала, просила відмовити в його задоволенні з підстав, наведених у відзиві, де вказала, що ОСОБА_4 є власником земельної ділянки загальною площею 0.215 га з кадастровим номером :08:001:0071, що призначена для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована на території Чорнопотіцької сільської ради Іршавського району Закарпатської області, право власності на земельну ділянку зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 12.11.2020 державним реєстратором Турок В.В. Довжанської сільської ради Іршавського району Закарпатської області, що підтверджено витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №232161551, номер запису про право власності 39141210, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 219.

Позивач у позовній заяві не доводить та не зазначає поважність причин пропуску та підстави для поновлення строку на звернення до суду. Варто зазначити, що позивач із оскаржуваним рішенням був ознайомлений ще при розгляді цивільних справ № 301/2042/20, № 301/2585/20 та № 301/1348/24.

Приватизація земельної ділянки відповідача проводилася з 18.09.2020 року до 12.11.2020 року, тому просить відмовити у позові, застосувавши строк позовної давності у зв`язку з відсутністю доказів наявності поважної причини пропуску строку.

Щодо визнання недійсним та скасування Рішення 26-ї сесії 7-го скликання Чорнопотіцької сільської ради № 453 від 18.09.2020 року.

Відповідно до пунктів а), б) частини 1 статті 12 Земельного кодексу України розпорядження землями комунальної власності та передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян входить до безпосередніх повноважень сільської ради у галузі земельних відносин.

Статтею 25 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Відповідно до пункту 34 частини 1 статті 26 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.

Відповідно до ч. 3 ст. 158 Земельного кодексу України, органи місцевого самоврядування вирішують земельні суперечки в межах території територіальних громад щодо меж земельних ділянок, що перебувають у власності і користуванні громадян, обмежень у використанні земель та земельних сервітутів, додержання громадянами правил добросусідства, а також спори щодо розмежування меж районів у містах.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду 28 березня 2018 року прийняв Постанову по справі №681/1039/15-ц, у якій, зокрема, прийшов до наступних висновків щодо наслідків непідписания акту погодження меж земельної ділянки:

- погодження меж є виключно допоміжною стадією у процедурі приватизації земельної ділянки, спрямованою на те, щоб уникнути необов`язкових технічних помилок. При цьому стаття 198 ЗК України лише вказує, що складовою кадастрових зйомок є «погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами». Із цього зовсім не слідує, що у випадку відмови суміжного землевласника або землекористувача від підписання відповідного? документа - акта погодження меж - слід вважати, що погодження меж не відбулося;

- погодження меж полягає у тому, щоб суміжнику було запропоновано підписати відповідний акт. Якщо він відмовляється це робити, орган, уповноважений вирішувати питання про приватизацію ділянки по суті, повинен виходити не із самого факту відмови від підписання акта, а із мотивів відмови (якщо вони озвучені). Якщо такими мотивами є виключно неприязні стосунки - правового значення вони не мають;

- у разі виникнення спору сама по собі відсутність погодження меж не є підставою для того, щоб вважати прийняте рішення про приватизацію незаконним:

- підписання акта погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку, як і будь-яких інших прав у процедурі приватизації;

- непогодження меж земельної ділянки із суміжними власниками та землекористувачами не може слугувати підставою для відмови відповідної місцевої ради в затвердженні технічної документації, за умови правомірних дій кожного . землекористувачі;

- не надання згоди на погодження меж земельної ділянки суміжного землекористувача не може бути перепоною для розгляду місцевою радою питання про передачу земельної ділянки у власність відповідачу за обставин виготовлення відповідної технічної документації.

Підписання акта погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку, як і будь-яких інших прав у процедурі приватизації. Непогодження меж земельної ділянки із власником та/або землекористувачем не може слугувати підставою для відмови відповідної місцевої ради в затвердженні технічної документації, за умови правомірних дій кожного із землекористувачів чи землевласників. Не надання особою своєї згоди на погодження меж земельної ділянки суміжного землекористувача та/або власника не може бути перешкодою для розгляду місцевою радою питання про передачу земельної ділянки у власність відповідачу за обставин виготовлення відповідної технічної документації. Непідписання суміжним власником та/або землекористувачем акту узгодження меж земельної ділянки саме по собі не є підставою для визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку.

Відповідно до частини 1 статті 122 ЗК України сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.

Відповідно до стаття 125 ЗК України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.

Відповідно до стаття 55 ЗУ «Про землеустрій» встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) здійснюється відповідно до відомостей Державного земельного кадастру, матеріалів Державного фонду документації із землеустрою та оцінки земель, матеріалів топографо-геодезичних робіт.

Технічна документація із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) розробляється за рішенням власника (розпорядника) земельної ділянки, землекористувача.

У разі передачі у власність та користування земельної ділянки на підставі технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) за рішенням Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органу виконавчої влади, органу місцевого самоврядування технічна документація розробляється на підставі дозволу, виданого відповідним органом.

Технічна документація із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) включає:

а) завдання на складання технічної документації із землеустрою;

б) пояснювальну записку;

в) матеріали топографо-геодезичних робіт;

г) кадастровий план земельної ділянки;

ґ) перелік обмежень у використанні Земельної ділянки;

д) відомості про встановлені межові знаки.

18 вересня 2020 року. ОСОБА_6 звернулася до комісії про погодження меж земельної ділянки в АДРЕСА_2 без підпису суміжника землекористувача постійною земельною комісією Чоронопотіцької сільської ради був здійснений виїзд на місце за адресою: в АДРЕСА_2 .

Під час розгляду даного питання, комісія встановила наступне:

- законних підстав у гр. ОСОБА_3 не погоджувати земельну ділянку Черешні. CM. немає, так як ОСОБА_7 приватну власність не порушує;

- земельна ділянка ОСОБА_3 приватизована;

- не підписання документів ОСОБА_6 сусід ОСОБА_3 мотивує тим, що він не згідний з погодженням межових знаків земельної ділянки.

За результатами розгляду заяви, комісією було прийнято рішення підтримати заяву ОСОБА_6 та погодити проект землеустрою без підпису ОСОБА_3 , на сесії сільської ради.

Після чого, відповідний проект рішення був винесений на розгляд сесії сільської ради і було прийнято рішення.

Враховуючи викладене, депутати Чорнопотіцької сільської ради при прийняти оскаржуваного рішення діяли в межах наданих повноважень та у цілковитій відповідності до вимог чинного законодавства України, реалізуючи таким чином своє право передбачене Конституцією України та Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», Земельним кодексом України.

Оскаржуване рішення прийняте на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Разом з тим, позивачем не доведено, які саме його права порушенні при прийнятті оскаржуваного рішення. Оскаржуваним рішенням було прийнято затвердження протоколу постійної земельної комісії погодження меж земельної ділянки в АДРЕСА_2 та затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки гр. ОСОБА_4 мешк. АДРЕСА_2 щодо виготовлення документів, що посвідчують право власності на земельну ділянку для будівництва та обслуговування індивідуального житлового будинку, господарських будівель і споруд в АДРЕСА_2 площею 0,2150 га без підпису суміжного землекористувача ОСОБА_3 АДРЕСА_1 .

Слід врахувати те, що оскаржуване рішення є актом індивідуальної дії, стосується лише прав та інтересів відповідача та третьої особи. Скасування такого акту завдає шкоди правомірним інтересам та «законним очікуванням» відмові оскільки на час затвердження технічної документації із землеустрою про встановлення меж земельної ділянки та передачу її у власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд вони діяли правомірно.

Таким чином необгрунтовані та беззмістовні гіпотетичні інтереси позивача, про наявне порушення яких він декларує, не можуть слугувати підставою для скасування рішення колишньої Чорнопотіцької сільської ради.

27.02.2025 ОСОБА_4 подала до Іршавського районного суду клопотання про приєднання до матеріалів справи №301/4224/24 Витягу з ДЗК про земельну ділянку №НВ-025 від 10.02.2025р. ( кадастровиий номер :08:001:0022, зареєстрована за реєстраційним № 219, номер запису про право власності :21751423 на ім`я ОСОБА_3 ) та висновок експерта судової земельно-технічної експертизи по цивільній справі №301/2585/20 від 02.03.2022р.

Відповідно до додатку витягу з ДЗК про земельну ділянку №НВ-025 від 10.02.2025р. всі проміри між поворотними точками (межовими знаками) кадастрового номера земельної ділянки :08:001:0022 ОСОБА_3 збігаються з промірами між поворотними точками (межовими знаками) кадастрового номера земельної ділянки :08:001:0071 ОСОБА_5 .

Цей факт також підтверджується висновком експерта за результатами проведення земельно-технічної експертизи від 28.02.2025 за №1/02-25 експертом ОСОБА_8 .

Відтак, оскільки матеріалами справи не доводиться факту порушення прав чи законних інтересів позивача оскаржуваним рішенням, а останнє прийнято в межах компетенції, у повній відповідності до норм чинного законодавства - у задоволенні позову ОСОБА_3 належить відмовити повністю.

Представник відповідача Іршавської міської ради в судове засідання не з`явився, а подав заяву про розгляд справи в його відсутності ( а. с. 224).

Представник третьої особи без самостійних вимог Головне управління держагеокадастру у Закарпатській області в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив, тому розгляд справи проведено у його відсутності.

Заслухавши учасників, дослідивши письмові докази у справі, суд вважає, що позов слід задовольнити, виходячи з наступних підстав.

В судовому засіданні належними доказами встановлено, що ОСОБА_3 на підставі рішення Чорнопотіцької сільської ради Хустського району б/н від 17.07.2017 року є власником земельної ділянки кадастровий № :08:001:0022 площею 0,25 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), розташованої в АДРЕСА_1 з 29 липня 2017 року, що підтверджую копією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 07.08.2017 року ( а. с. 22).

Одним із сусідів-межників є відповідачка ОСОБА_4 , якій на підставі рішення Чорнопотіцької сільської ради Хустського району №453 від 18.09.2020 року ( а. с. 25) на праві власності належить земельна ділянка з кадастровим № :08:001:0071 площею 0,215 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка розташована в АДРЕСА_1 , що підтверджується копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 12.11.2020 року ( а. с. 26).

Відповідно до висновку земельно-технічної експертизи №1/02-25 від 28.02.2025 року ( а. с. 153-165) місце проходження суміжної межі земельної ділянки АДРЕСА_1 , зазначене у Технічній документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) від 2020 року (власник ОСОБА_4 ), відповідає (межі співпадають) місцю проходження межі земельної ділянки АДРЕСА_1 , зазначене у Проекті землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_3 за 2016 рік, від поворотних точок 2-5 земельної ділянки ОСОБА_3 та відповідних поворотних точок 1-16 земельної ділянки Черешні CM., 7-11 земельної ділянки ОСОБА_3 та відповідних поворотних точок 14-10 земельної ділянки ОСОБА_4 ..

Місце проходження суміжної межі земельної ділянки АДРЕСА_1 , зазначене у Технічній документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) від 2020 року (власник ОСОБА_4 ), не відповідає (межі не співпадають) місцю проходження межі земельної ділянки АДРЕСА_1 , зазначене у Проекті землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_3 за 2016 рік, від поворотних точок 5-7 земельної ділянки ОСОБА_3 та відповідних поворотних точок 16-14 земельної ділянки ОСОБА_4 .

Від поворотної точки 5 межі земельної ділянки ОСОБА_3 (відповідної їй точки 16 межі земельної ділянки ОСОБА_4 ) йде перетин суміжних меж до поворотної точки 7 межі земельної ділянки ОСОБА_3 (відповідної їй точки 14 межі земельної ділянки ОСОБА_4 ) на ширину в точці 15 - 4 см (0,04 м) та в точці 6 - 5 см (0,05 м).

Існує накладання (перетин суміжної межі) земельних ділянок АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 згідно Технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) від 2020 року (власник ОСОБА_4 ) та Проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_3 за 2016 рік, що відображене лініями земельного кольору у додатку №1 до висновку.

Площа накладання земельних ділянок при заокруглені до метрів відповідно до п. 14 «Порядку ведення Державного земельного кадастру», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 №1051, складає 0,0001 га (0,5931 м2).

Відповідно до ч.1 ст. 251 ЦК України строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення.

Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами (частина перша статті 252 ЦК України).

Ст. ст. 256, 257 ЦК України визначено, що позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Ч.1, ч.5 ст.261 ЦК України передбачено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Про накладання земельних ділянок та інші земельно-межові порушення свого права позивач ОСОБА_3 дізнався після ознайомлення з висновком експерта судової земельно-технічної експертизи № 499/07-21 від 02 березня 2022 року у цивільній справі № 301/2585/20. З цієї підстави не міг раніше знати про порушення мого права та звернутись в суд з даним позовом.

Таким чином, з огляду на приписи статей 256, 257 та 261 ЦК України, позивачем строк позовної давності не пропущено.

Згідно ч. 1 ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 78 ЗК України право власності на землю - це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками. Право власності на землю набувається та реалізується на підставі Конституції України, цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них.

Відповідно до ч. 2 ст. 90 ЗК України порушені права власників земельних ділянок підлягають відновленню в порядку, встановленому законом.

Статтею 91 ЗК України передбачено, що власники земельних ділянок зобов`язані не порушувати прав власників суміжних земельних ділянок та землекористувачів, а також дотримуватися правил добросусідства.

Згідно зі статтею 152 ЗК України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; ґ) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів.

При цьому, суд враховує, що згідно абз. 3 ч.3 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Відповідно до ст. 79-1 ЗК України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

Формування земельних ділянок здійснюється: у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності.

Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі.

Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.

Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах шостій - сьомій цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок.

Формування земельних ділянок шляхом поділу та об`єднання раніше сформованих земельних ділянок, які перебувають у власності або користуванні, без зміни їх цільового призначення здійснюються за технічною документацією із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок.

Винесення в натуру (на місцевість) меж сформованої земельної ділянки до її державної реєстрації здійснюється за документацією із землеустрою, яка стала підставою для її формування.

Земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї.

Державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі.

Межі суміжних земельних ділянок приватної власності можуть бути змінені їх власниками без формування нових земельних ділянок за технічною документацією із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості).

Земельна ділянка припиняє існування як об`єкт цивільних прав, а її державна реєстрація скасовується в разі скасування державної реєстрації земельної ділянки на підставі судового рішення внаслідок визнання незаконною такої державної реєстрації.

Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо такої земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень).

За таких обставин суд приходить до висновку про обґрунтованість та підставність вимог позивача, тому такі підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 81, 89, 263-265, 268, 272, 273 ЦПК України, ст. ст. 251, 256, 257, 261, 391 ЦК України, ст. ст. 78, 79-1, 90, 91, 152 ЗК України, суд, -

Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визнати недійсним та скасувати Рішення 26-ї сесії 7-го скликання Чорнопотіцької сільської ради № 453 від 18.09.2020 року, яким затверджено протокол постійної комісії від 18.09.2020 року про погодження межі земельної ділянки ОСОБА_4 АДРЕСА_3 та погодження Технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж зазначеної земельної ділянки;

Скасувати в Державному реєстрі речового права на нерухоме майно рішення про реєстрацію за ОСОБА_4 право власності на земельну ділянку площею 0,215 га, кадастровий № :08:001:0071, припинивши право власності ОСОБА_4 на вказану земельну ділянку.

Скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки площею 0,215 га з кадастровим номером :08:001:0071, що розташована за адресою АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_4 та Іршавської міської ради Хустського району на користь ОСОБА_3 1211,20 гривень.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено: 20.06.2025 року.

Головуючий: М. М. Золотар