ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/105/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" червня 2025 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Маркєлової В.М., розглянувшизаяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва знаходиться справа № 753/11654/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення способів участі баби у вихованні онуки.

Разом з позовом 09.06.2025 до суду надійшла заява ОСОБА_1 (подано її представником - адвокатом Грибовою О.О.) про забезпечення позову у цій справі.

Заяву про забезпечення позову обґрунтовано таким.

08.07.2019 між сином позивачки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстровано шлюб у Сумському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, про що 08.07.2019 складений актовий запис № 279 (оригінал зазначеного документу знаходиться у відповідача).

У шлюбі народжена спільна дитина, донька - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (свідоцтво про народження дитини серії НОМЕР_1 , виданого 22.05.2020, про що складений актовий запис №1271 від 22.05.2020 (оригінал зазначеного документу знаходиться у відповідача).

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 14.07.2023 по справі № 755/2626/23 шлюб між батьками дитини розірвано. 11 грудня 2024 року Дарницьким районним судом м. Києва винесено рішення по справі №753/19477/23 про визначення способів участі баби з онукою, яким суд визначив спосіб участі баби - ОСОБА_1 у вихованні онуки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 шляхом надання бабі можливості щоденно з 08-00 год до 21-00 год вільно спілкуватись з онукою будь-якими засобами зв`язку - телефонного, відео, електронного тощо.

Однак, рішення суду ОСОБА_2 не виконується. В процесі розгляду справи позивачкою було змінено предмет позову, а саме виключені вимоги щодо побачень з дитиною, у зв`язку із перебуванням під час розгляду справи останньої у м. Південноукраїнськ. Наразі мати з дитиною перебувають у м. Києві, тому побачення у місті Києві або Київській області є можливими, у зв`язку з чим ОСОБА_1 подано до Дарницького районного суду м. Києва подано позовну заяву про усунення перешкод у спілкуванні з онукою шляхом встановлення порядку участі у вихованні онуки.

До 22.08.2023 позивачка постійно приділяла увагу онуці, приймала участь у її вихованні, дитина часто відвідувала бабу за місцем мого постійного проживання, баба також постійно відвідувала її за місцем її проживання. Майже місяць баба проживала разом з онукою в період перебування її за межами України, в Польщі, з онукою завжди були теплі та споріднені стосунки. Вважє, що позбавлення дитини спілкування з рідною бабусею негативно впливає на дитину, яка ще має малий вік та не може висловити свою думку щодо переваг у спілкуванні.

З 22.08.2023 по дату подання цієї заяви, мати дитини обмежила всіляке спілкування дитини з бабою. Для збереження сімейних зв`язків та прав дитини на контакт з бабою, вважає встановлення обов`язку для сторін забезпечити спілкування бабою з дитиною є необхідним заходом забезпечення позову.

Можливий тривалий розгляд справи, а також відсутність спілкування малолітньої дитини з бабою вже значний проміжок часу, може призвести до втрати емоційного контакту між ними, погіршення психоемоційного характеру відносин між бабою та малолітньою дитиною. Також враховуючи ту обставину, що такі зустрічі будуть сприяти відновленню та налагодженню емоційних стосунків баби з онукою, ця обставина відповідатиме найкращим інтересам дитини. Жодних рішень будь-яких органів щодо обмежень у спілкуванні із дитиною відносно ОСОБА_1 відсутні.

Вимоги заяви про забезпечення позову не можуть бути тотожними позовним вимогам. Однак, у рішенні від 04 вересня 2018 року "Крістіан Кетелін Унгуряну проти Румунії" (Cristian Cгtгlin Ungureanu v. Romania, заява № 6221/14) ЄСПЛ вказав, що тривалий судовий процес, пов`язаний, у тому числі, зі встановленням графіку відвідування дитини, невиправдано позбавив батька можливості бачитися з сином протягом чотирьох років, що свідчить про порушення статті 8 Конвенції щодо права на повагу до його приватного i сімейного життя. Таким чином, ЄСПЛ визнає допустимим та необхідним встановлення тимчасового графіку спілкування матері/батька з дитиною до закінчення розгляду справи по суті .

У справах щодо дітей забезпечення позову, як правило, покликане запобігти відчуженню одного з батьків та зберегти його контакт із дитиною. Адже відчуження одного з батьків є формою психологічного насилля над дитиною. Така правова позиція викладена у постанові ВП ВС від 18 травня 2021 року у справі № 914/1570/20 (№ 12-90гс20)). Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабкою, братами, сестрами, іншими родичами.

Враховуючи усталену практику ЄСПЛ, вимоги Конвенції про права дитини, тривалість часу, проведеного дитиною з бабою чи дідом може бути важливим фактором у забезпечені найкращих інтересів дитини (справа «Гокканнен проти Фінляндії», ЄСПЛ від 23 вересня 1994 року, справа «Мамчур проти України» ЄСПЛ від 16 липня 2015 року, справа «Крапівін проти росії», ЄСПЛ від12 липня 2016 року). Враховуючи, що між батьками у зв`язку із розлученням склались неприязні стосунки, що можуть проектуватись відповідачкою і на позивачку, як близьку родичку зі сторони батька дитини, то прошу звернути увагу суду, що у Постанові Верховного Суду від 16 червня 2021 року по справі № 317/206/20 (провадження № 61-14781 св20) зазначено, що наявність конфлікту та неприязні між відповідачем та позивачем не є підставою для обмеження прав баби з дідом на спілкування з онукою.

Відповідно до ст. 257 Сімейного кодексу України баба, дід, прабаба, прадід мають право на спілкування зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитини не мають право перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом (ч.2 ст. 149 ЦПК України).

керуючись 11 Закону України «Про охорону дитинства», частиною третьою статті 157 Сімейного кодексу України, ч. 2 ст. 149, п. 3 ч. 1 ст.150 ЦПК України,

Заявниця просить постановити ухвалу про забезпечення позовних вимог, а саме:

враховуючи довгу перерву у спілкуванні та уникнення стресового стану у дитини, для збереження сімейних зв`язків та прав дитини на контакт з бабою, встановити тимчасовий графік спілкування баби з онукою на час розгляду справи та зобов`язати ОСОБА_2 :

1) забезпечити спілкування малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (свідоцтво про народження дитини серії НОМЕР_1 , виданого 22.05.2020, про що складений актовий запис № 1271 від 22.05.2020) з її бабою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) два рази на місяць у неділю першого і третього тижня місяця з 18 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин, у громадський місцях та/або зонах відпочинку, за визначенням місця зустрічі матір`ю дитини.

Вивчивши доводи заявника, та додані до позову і заяви про забезпечення позову докази, суд дійшов висновку про часткове задоволення заяви з таких мотивів.

Забезпечення позову по суті є обмеженням суб?єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов?язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина третя статті 150 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Зокрема, ст. 150 ЦПК України визначено, що позов забезпечується, зокрема: забороною вчиняти певні дії.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року в справі № 914/1570/20 зазначено, що: «під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об?єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази.

Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами».

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з?ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс 19)).

У позові заявлено такі вимоги:

1. Зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкоди у спілкуванні та вихованні дитини ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 , з ОСОБА_1 ).

2. Встановити систематичні побачення баби, ОСОБА_1 з онукою, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , два рази на місяць у неділю першого і третього тижня місяця з 15 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин, у громадський місцях та/або зонах відпочинку (перший місяць місце зустрічі за визначенням матері дитини), наступний місяць за визначенням баби з можливістю відвідувати дитиною (за її бажанням) місця проживання ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 , без присутності матері дитини.

3. Встановити побачення баби, ОСОБА_1 з онукою, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , щороку наступного дня після її (онуки) дня народження у позаучбовий час (після відвідування садочка, школи) до 20-00 години без присутності матері дитини.

4. Щороку у період вільний від навчання (відвідування садочку та у подальшому у період шкільних канікул) надати бабі, ОСОБА_1 додаткові чотири дні побачень із онукою, із ночівлею (за бажанням дитини), без присутності матері за адресою місця проживання ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 .

5. Надати можливість щороку, у літній період року, бабі, ОСОБА_1 протягом тижня виїздити разом із онукою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , до місць оздоровлення за домовленістю із матір`ю дитини, проте без її присутності.

Суд, враховуючи довгу перерву у особистому (фізичному) спілкуванні баби з онукою та задля уникнення стресового стану у дитини, для збереження сімейних зв`язків та прав дитини на контакт з бабою, дійшов висновку про наявність зв`язку між предметом спору та заходами забезпечення позову у вигляді встановлення тимчасового графіку спілкування баби з онукою на час розгляду справи судом (до набрання законної сили рішенням суду).

Вирішуючи питання співмірності заходів забезпечення позову заявленим вимогам, суд співвідносить негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, і постановляє зобов`язати ОСОБА_2 - на період до набрання законної сили рішенням суду у цій справі -забезпечити спілкування малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (свідоцтво про народження дитини серії НОМЕР_1 , виданого 22.05.2020, про що складений актовий запис № 1271 від 22.05.2020) з її бабою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) один раз на місяць у неділю першого тижня місяця з 18 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин, у громадський місцях та/або зонах відпочинку, за визначенням місця зустрічі матір`ю дитини.

Керуючись нормами ст. 149, 150, 153, 157, 175, 177, 193, 261, 273, 353-355 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити частково.

Зобов`язати ОСОБА_2 - на період до набрання законної сили рішенням суду у цій справі -забезпечити спілкування малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (свідоцтво про народження дитини серії НОМЕР_1 , виданого 22.05.2020, про що складений актовий запис № 1271 від 22.05.2020) з її бабою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) один раз на місяць у неділю першого тижня місяця з 18 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин, у громадський місцях та/або зонах відпочинку, за визначенням місця зустрічі матір`ю дитини.

Стягувач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 .

Боржник: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Строк пред`явлення ухвали до виконання 3 (три) роки.

Суддя: В.М. Маркєлова