Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А

17 червня 2025 року селище Романів

Суддя Романівського районного суду Житомирської області Кірічук М.М., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав,-

В С Т А Н О В И В :

До Романівського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав відносно її неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , посилаючись на те, що відповідач ухиляється від виконання своїх обов`язків по вихованню цієї дитини, не піклується про її фізичний і духовний розвиток, не цікавиться її життям, побутом, не підтримує матеріально та зловживає алкогольними напоями.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею у вказаній справі визначено суддю Кірічука М.М.

Перевіривши матеріали позовної заяви, головуючий суддя вважає за необхідне заявити самовідвід, виходячи з наступного.

Позивачем у даній справі є ОСОБА_1 з яким суддя знайомий особисто.

Водночас, в період з 2010 року по 2014 рік ОСОБА_4 обіймав посаду помічника судді в Романівському районному суді та працював разом із сестрою позивача ОСОБА_5 , яка обіймала посаду секретаря судових засідань у Романівському районному суді Житомирської області, та на даний час, суддя перебуває з останньою у дружніх відносинах.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.06 у справі «Білуга проти України», від 28.10.98 у справі «Ветштан проти Швейцарії» тощо) важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

ЄСПЛ також неодноразово зазначав, що безсторонність, в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі (рішення у справі «Білуха проти України», «Бочан проти України», «Газета Україна-центр проти України» та ін.)

ЄСПЛ наголосив на тому, що «правосуддя має не тільки здійснюватись, а повинно також демонструватись». Тому кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи. Існування процедур для забезпечення безсторонності у національному законодавстві, а саме, правил, що регулюють відсторонення суддів, є важливим фактором (справа «Мікаллеф проти Мальти»). Такі правила демонструють спробу законодавства усунути всі сумніви стосовно неупередженості судді або суду у справі, і створити спробу забезпечити безсторонність шляхом ліквідації причин таких сумнівів. Більш того, для забезпечення безсторонності законодавство спрямоване на усунення будь-яких проявів неупередженості і таким чином сприяє довірі суспільства до суду (справа «Межнаріч проти Хорватії»).

Консультативна рада європейських суддів у пункті 12 Висновку №1 (2001) наголошує, що судовій владі повинні довіряти не лише сторони окремої судової справи, а й суспільство в цілому. Таким чином, суддя не просто повинен насправді бути вільним від будь-яких зв`язків, прихильностей, упередженості, він чи вона також повинні вважатися вільними від цього з точки зору розсудливого спостерігача. У протилежному випадку довіру до судової влади може бути підірвано.

Сумніви в незалежності відсутні, коли у об`єктивного спостерігача не виникне підстав для занепокоєння з цього питання в обставинах справи, що розглядається (рішення ЄСПЛ у справі «Кларк проти Сполученого Королівства»). Навіть самі лише сумніви розсудливого спостерігача в тому, що суд незалежний та неупереджений, можуть мати певне значення в розумінні забезпечення громадянам права на справедливий суд («Ферантелі та Сантанджело проти Італії», «Хаусчілдт проти Данії», «Веттстейн проти Швейцарії»). Кожний суддя, у відношенні якого маються щонайменші сумніви в неупередженості, зобов`язаний вийти з процесу. Правила, що регулюють відвід суддів, є спробою забезпечення неупередженості судді шляхом усунення будь-яких сумнівів у учасників цивільного процесу. Ці правила направлені на усунення будь-яких ознак необ`єктивності судді та слугують зміцненню довіри, яку суди повинні асимілювати в демократичному суспільстві (справи «Мікаллеф проти Мальти», «Межнаріч проти Хорватії»).

У відповідності до пункту 5 частини 1 статті 36ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до статті 39 ЦПК України за наявності підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Таким чином, враховуючи те, що будь-яке рішення, яке буде ухвалено судом під головуванням судді Кірічуком М.М. по даній справі, може викликати в учасників справи сумнів в об`єктивності та неупередженості судді, з метою уникнення таких сумнів в об`єктивності та неупередженості судді Кірічука М.М. під час розгляду даної справи, останній у відповідності до вимог статті 39 ЦПК України заявляє самовідвід.

Керуючись ст. ст. 14, 36-41, 43, 183, 260-261 ЦПК України, суддя,-

В И Р І Ш И В:

Задовольнити самовідвід судді Кірічука М.М. у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав передати до канцелярії суду для визначення судді в порядку, встановленому статтею 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Кірічук