ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

іменем України

24 червня 2025 року м. Чернігів

Унікальний номер справи № 750/9004/24

Головуючий у першій інстанції - Логвіна Т. В.

Апеляційне провадження № 22-ц/4823/1009/25

Чернігівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої - судді - Шарапової О.Л.,

суддів - Євстафіїва О.К., Скрипки А.А.,

з участю секретаря: Шапко В.М.

Сторони:

позивач: Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк»,

відповідач: ОСОБА_1 .

Особа, яка подала апеляційну скаргу: Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк».

Оскаржується рішення Деснянського районного суду міста Чернігова від 25 березня 2025 року, суддя Логвіна Т.В., місто Чернігів,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2024 року АТ КБ «ПриватБанк» звернулось до суду з позовом, в якому просило стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором б/н від 14.08.2023 у розмірі 35 937,27 грн станом на 27.05.2024 та судовий збір.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 01 липня 2020 року ОСОБА_1 ознайомилась з умовами кредитування і підписала власноруч на планшеті, Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг.

14.08.2023 відповідач виявила бажання отримати послугу «Миттєва розстрочка. Кредит готівкою», ознайомилась із актуальними умовами кредитування та підписала паспорт кредиту та графік кредиту. Відповідно до Договору та Графіку кредиту із відповідачкою погоджені умови послуги «Миттєва розстрочка. Кредит готівкою», а саме: розмір кредиту: відповідно до Графіку кредиту; строк кредитування: відповідно до Графіку кредиту; процентна ставка, 0,12% річних; кількість та розмір платежів, періодичність: платежі здійснюються щомісяця рівними частинами згідно Графіку погашення кредиту.

АТ КБ «ПриватБанк» виконав умови договору та надав відповідачці кредитні кошти. Відповідачка взяті на себе зобов`язання щодо повернення кредитних коштів належним чином не виконувала, у зв`язку з чим виникла заборгованість.

Рішенням Деснянського районного суду міста Чернігова від 25 березня 2025 року у задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі АТ КБ «ПриватБанк» просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги полягають в тому, що рішення суду є незаконним.

Особа, яка подала апеляційну скаргу звертає увагу, що у листі Приватного акціонерного товариства «ВФ Україна» № СС194.1403 від 14 березня 2024 року мобільний номер НОМЕР_1 з 23 серпня 2014 року до 05 березня 2023 року обслуговувався за умовами передплаченого сегменту (без укладання письмового договору між оператором і абонентом). Окрім цього надання послуг за ним здійснювалося анонімно, тобто без реєстрації персональних даних користувача. У період з 05 березня 2023 року до 28 квітня 2023 року номер НОМЕР_1 був деактивований. Номерний ресурс є обмеженим, тому з часом неактивний мобільний номер може бути заведений для повторної реалізації клієнту, який ним зацікавиться. Тому 28 квітня 2023 року цей номер був придбаний іншим користувачем і зараз він обслуговується також за умовами передплаченого сегменту та анонімно. Підтвердити чи спростувати те, хто саме був користувачем вказаного вище номера з 23 серпня 2014 року до 05 березня 2023 року можливість відсутня

Особа, яка подала апеляційну скаргу зазначає, що Листом № 20.1.0.0.0/7-241010/2646 від 18 жовтня 2024 року позивач повідомив відповідача на її звернення, що не може повернути кошти, які були списані з рахунку в період часу з 14 серпня 2023 року до 21 серпня 2023 року з платіжних карток № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 , оскільки 14 серпня 2023 року була проведена успішна авторизація під обліковим записом відповідача Приват24 з мобільного пристрою. Авторизація проведена із коректним введенням конфіденційної інформації по платіжній картці НОМЕР_4 . Подальші фінансові операції проводилися через платіжний сервіс Приват24 під обліковим записом відповідача. При даній процедурі клієнт вводить своє ім`я користувача і пароль та входить у Приват24, створює необхідний платіж. Під час проведення оспорюваних фінансових операцій банком проводилося неодноразове інформування щодо проведення авторизацій у Приват24 під обліковим записом відповідача шляхом направлення повідомлень на фінансовий номер телефону. Вказані дії можливо було здійснити лише за допомогою використання фінансового номеру відповідача та іншої особистої інформації.

Особа, яка подала апеляційну скаргу посилається на те, що проведеною банком перевіркою встановлено, що 20.03.2024 до Управління безпеки по Північному макрорегіону ГО надійшло повідомлення про викрадення коштів клієнта банку ОСОБА_1 , а також оформлення на її ім`я онлайн кредитів. Шахрайські дії відбулися у серпні 2023 року, під час яких, невідомі особи змогли заволодіти її фінансовим номером телефону НОМЕР_5 . Чернігівським районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області 20 вересня 2023 року відкрито кримінальне провадження №40003581 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України (шахрайство). Перевіркою руху коштів по карткових рахунках клієнта ОСОБА_1 встановлено. що зазначені фінансові операції відбувалися у період часу з 14.08.2023 до 21.08.2023. У цей період кошти з карткових рахунків НОМЕР_6 і НОМЕР_7 , а саме залишки та отримані за результатами оформлення онлайн позик через Приват24 перераховувалися на інший картковий рахунок НОМЕР_8 . Потім кошти з останнього карткового рахунку також через Приват24 перераховувалися на картковий рахунок НОМЕР_9 клієнта ОСОБА_2 . Зазначені операції були проведені через платіжний сервіс Приват24 під обліковим записом User P24 ID НОМЕР_28 клієнта ОСОБА_1 . Фактів зміни фінансового номеру телефону НОМЕР_5 клієнта ОСОБА_1 у період викрадення коштів не встановлено. За допомогою платіжних сервісів банку номер телефону поповнювався з карткового рахунку клієнта НОМЕР_7 декілька разів 14-15.08.2023, а також з картки НОМЕР_10 клієнта ОСОБА_3 24.08.2023. Оглядом сервісних повідомлень клієнта ОСОБА_1 встановлено, що на фінансовий номер телефону клієнта НОМЕР_5 у період проведення зазначених фінансових операцій надходили сервісні повідомлення щодо авторизації у Приват24. За результатами перевірки переглядів облікових даних клієнта ОСОБА_1 з боку працівників банку без фактичного обслуговування клієнта таких фактів не встановлено.

Перевіркою архіву записів телефонних розмов на сервісі Voice Record System звернень ОСОБА_1 до банку щодо крадіжки коштів не встановлено. Відповідно до зібраних даних клієнту ОСОБА_1 відкритий обліковий запис Приват24 з ідентифікаційним номером (User P24 ID) НОМЕР_28. Згідно даних статистики змін акаунту Приват24 напередодні проведення зазначених операцій, о 13:41 год. 14.08.2024 відбулася зміна паролю входу до облікового запису Приват24. Зазначена зміна проведена через web-версію Приват24 із введенням коректної конфіденційної інформації по платіжній картці клієнта НОМЕР_7. Саме у цей час зафіксована успішна авторизація під обліковим записом Приват24 клієнта з пристрою SMARTPHONE із fingerprint 6425ee863372d9c8ff692cdac5e6f450-ky88kif2a, ta ip-адреса НОМЕР_32 провайдера ПАТ «ВФ Україна» (мобільний оператор Водафон). Зазначений пристрій є нетиповим для клієнта ОСОБА_1 .

Також встановлено, що у зазначений період зафіксована успішна авторизація ще з двох нетипових пристроїв: SM-S91 1B|samsung, imei НОМЕР_33, ір-адреса НОМЕР_32, провайдер ПАТ «ВФ Україна» (мобільний оператор Водафон); Pixel 3 XL|google, imei НОМЕР_29, ір-адреса НОМЕР_30, провайдер ПАТ «ВФ Україна» (мобільний оператор Водафон). Перевіркою авторизацій з використанням зазначених пристроїв встановлені авторизації під обліковими записами інших клієнтів з використанням останнього пристрою Pixel 3 XL|google: НОМЕР_11 клієнт ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_12 , id НОМЕР_13 ); НОМЕР_14 клієнт ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_15 , id НОМЕР_16 ); НОМЕР_17 клієнт ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_18 , id ЄКБ НОМЕР_19 ); НОМЕР_20 ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_21 , id ЄКБ НОМЕР_22 ). За результатами перевірки зазначених клієнтів підтверджено щодо шахрайства лише по клієнту ОСОБА_2 , референс НОМЕР_23 , картка подія по лінії IT № 21942. Відповідно до результатів перевірки, кошти ОСОБА_2 , у тому числі які надійшли від клієнта ОСОБА_1 , через платіжний сервіс Приват24 були переведені на рахунок НОМЕР_24 клієнта АТ «ОТП БАНК» та НОМЕР_31 клієнта АТ «Ощадбанк». Таким чином, зібрані дані вказують на те, що 14.08.2023 перед оспорюваними клієнтом ОСОБА_1 транзакціями проведена успішна авторизація під її обліковим записом Приват24 з мобільного пристрою. Зазначена авторизація проведена із коректним введенням конфіденційної інформації по платіжній карті клієнта НОМЕР_8. Подальші фінансові операції проводилися через платіжний сервіс Приват24 під обліковим записом клієнта ОСОБА_1 . Під час проведення оспорюваних фінансових операцій банком шляхом відправлення повідомлень на фінансовий номер телефону клієнта проводилося неодноразове інформування клієнта щодо проведення авторизацій у Приват24 під її обліковим записом

Особа, яка подала апеляційну скаргу зазначає, що до моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації, відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. З моменту повідомлення платником емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом (частина п`ята статті 87 ЗУ «Про платіжні послуги»).

Особа, яка подала апеляційну скаргу вказує, що до моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації, ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладається на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації, ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента.

Особа, яка подала апеляційну скаргу вказує, що встановлення точного часу повідомлення банку клієнтом (користувачем) про втрату фінансового номеру, при підозрі доступу третіх осіб до фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій таких осіб, має вирішальне значення при визначенні того, за проведення яких операцій несе відповідальність клієнт, оскільки до моменту повідомлення користувачем банку, ризики збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку, ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк.

Особа, яка подала апеляційну скаргу зазначає, що у своєму зверненні, 01 березня 2024 року, до банківської установи, відповідачка зазначала, що до грудня 2021 року в Україні вона користувалася номером телефону НОМЕР_5 , який був її фінансовим номером, прикріпленим до особистого кабінету в додатку Приват24. У грудні 2021 року позивач переїхала на постійне місце проживання до Ізраїлю і не поповнювала цей номер телефону. Через певний час номер виявився недійсним, але через події в Україні вона не звернула не це увагу, бо додатком Приват24 за кордоном не користувалася. З лютого 2022 року вона не користувалася ані додатком Приват24, ані номером телефону НОМЕР_5 , через що компанія МТС на початку 2022 року відключила її від цього номеру. 05 березня 2023 року фінансовий номер був заблокований, 28 березня 2023 року закріплений за іншою особою. Відповідачка вказує, що переказ грошових коштів з її рахунка з використанням вказаного фінансового номеру було здійснено іншою особою без її відома та волі. Разом з тим ОСОБА_1 завчасно не повідомила банк про те, що вона не користується номером телефону

Особа, яка подала апеляційну скаргу вказує, що 32 значиться у позивача фінансовим номером ОСОБА_1 , у тому числі і після його деактивації оператором мобільного зв`язку, про зміну фінансового номеру відповідачка не повідомляла банківську установу.

Вказане свідчить про необачну поведінку відповідачки та її бездіяльність, що призвела до використання інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції за її кредитною карткою. Відповідачка не вжила необхідних заходів, вчасно не проінформувала банк про втрату фінансового номера, не користування ним чи його зміну.

Особа, яка подала апеляційну скаргу посилається на те, що відповідачка повідомила банк про списання коштів з її рахунку у період з 14.08.2023 до 21.08.2023 лише у березні 2024 року, хоча, як вбачається з Витягу з ЄРДР по КП №0003581, до правоохоронних органів донька відповідачки - ОСОБА_6 звернулася ще у вересні 2023 року.

Крім того, згідно з інформації за результатами проведеної банком перевірки 14 серпня 2023 року була проведена успішна авторизація під обліковим записом відповідачки Приват24, з коректним введенням конфіденційної інформації по платіжній картці, яка має бути відома лише відповідачці. Договір від 14.08.2023 укладений в системі дистанційного обслуговування Приват24, а тому, місцезнаходження ОСОБА_1 в момент укладення договору не має будь-якого значення.

Особа, яка подала апеляційну скаргу звертає увагу, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, що в період після 28.04.2023 номер мобільного телефону НОМЕР_5 використовувався не ОСОБА_1 , а іншим користувачем.

Відзив на апеляційну скаргу не надійшов.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 01.07.2020 ОСОБА_1 підписала заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг. Вказана заява містить дані про клієнта, зокрема: прізвище, ім`я, по батькові, паспортні дані, місце проживання, тип кредиту, суму/ліміт кредиту, розмір процентної ставки та строк дії кредитування (а.с. 34-41).

14 серпня 2023 року ОСОБА_1 звернулась до АТ КБ «ПриватБанк» з Заявою про надання кредиту «Оплата частинами» яку підписала Простим електронним підписом (а.с. 12).

14 серпня 2023 року ОСОБА_1 ознайомилася з умовами кредитування та підписала Простим електронним підписом Паспорт споживчого кредиту «Оплата частинами» АТ КБ «ПриватБанк», згідно з умовами якого узгоджено тип кредиту та суму/ ліміт кредиту: строковий кредит 37 799,00 грн; спосіб та строк надання кредиту - безготівковим шляхом; строк кредитування - 19 міс (а.с. 9-10).

Копією довідки АТ КБ «ПриватБанк» про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на ОСОБА_1 (договір б/н), від 29 травня 2024 року № 995649, підтверджується старт карткового рахунку 14 серпня 2023 року (а.с. 13 зворот).

Згідно Витягу з Умов і правил надання банківських послуг вбачається, що ОСОБА_1 підтверджує зобов`язання за договором 13114 від 14.08.2023, розмір кредиту зазначено 37 799,00 грн, і доручає банку встановити регулярний платіж з картки/рахунку НОМЕР_8 на погашення заборгованості. Кількість платежів: 20, оплата - щомісяця (не пізніше 14 числа) у розмірі 1 893,73 грн, у тому числі проценти за користування кредитом 0,01% - 3,78 грн. Перший платіж: 14.09.2023, останній платіж: 14.03.2025. Умови і правила підписані ОСОБА_1 . Простим електронним підписом із зазначенням фінансового номеру телефону НОМЕР_5 (а.с. 13).

З паспорта ОСОБА_1 для виїзду за кордон НОМЕР_25 вбачається, що вона з 17.08.2022 до 08.10.2024 перебувала за межами території України (а.с. 55-56).

Відповідно до копії витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 вересня 2023 року до Чернігівського районного управління поліції звернулася ОСОБА_6 із заявою щодо вчинення відносно її матері ОСОБА_1 , яка з 2022 року знаходиться закордоном, шахрайських дій шляхом оформлення невідомими особами кредитів, у тому числі з 14 серпня 2023 року в АТ КБ «Приват Банк» на загальну суму 100 000,00 грн. При цьому, своїм фінансовим номером ОСОБА_1 не користувалася з 05 березня 2023 року (а.с. 57).

На підставі вказаної заяви було відкрито кримінальне провадження та внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003581.

Згідно із копією листа Чернігівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області № В-38а/124/48/5/2024 від 02 травня 2024 року, адресованого ОСОБА_7 , ОСОБА_1 визнано потерпілою в кримінальному провадженні № 0003581 (а.с. 59-60).

17.10.2023 ОСОБА_1 звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» із заявою, у якій зазначила, що до 30.06.2022 вона отримувала заробітну плату на рахунок ПриватБанку, остання операція по картці була здійснена нею 12.09.2022. Рахунок не закрила, проте він фактично був не активний. 14.08.2023 шахрайським шляхом в ПриватБанку на її ім`я були відкриті кредитні лінії: «Миттєва розстрочка» і «Виплата частинами» та 15.08.2023 почали зараховуватися кредитні кошти. Згідно виписки з ПриватБанку, шахрайські операції без її відома проводилися до 14.09.2023. За цей час представники банку жодним чином не зв`язувалися з нею і не зупинили дії з великими грошовими операціями.

20.09.2023 було відкрито кримінальне провадження № 0003581 по факту шахрайських дій щодо оформлення кредитів. Фінансовий номер телефону, за яким відбувався зв`язок з банком, був заблокований 05.03.2023, а з 28.04.2023 він закріплений за іншою особою, яка також обслуговується в ПриватБанку. Підписання кредитних договорів відбувалось за допомогою терміналу, доступу до якого вона не мала, оскільки постійно проживає за кордоном і останній раз була в Україні з 26.07.2022 по 17.08.2022 (а.с. 61).

ПрАТ «ВФ Україна» № СС194.1403 від 14 березня 2024 року мобільний номер НОМЕР_1 з 23.08.2014 по 05.03.2023 обслуговувався за умовами передплаченого сегменту (без укладання письмового договору між оператором і абонентом). Окрім цього надання послуг за ним здійснювалося анонімно, тобто без реєстрації персональних даних користувача.

У період з 05.03.2023 по 28.04.2023 номер НОМЕР_1 був деактивований. Номерний ресурс є обмеженим, тому з часом неактивний мобільний номер може бути заведений для повторної реалізації клієнту, який ним зацікавиться. Тому 28.04.2023 цей номер був придбаний іншим користувачем і зараз він обслуговується також за умовами передплаченого сегменту та анонімно. Підтвердити чи спростувати те, хто саме був користувачем вказаного вище номера з 23.08.2014 по 05.03.2023 можливість відсутня (а.с. 54).

Листом № 20.1.0.0.0/7-241010/2646 від 18 жовтня 2024 року позивач повідомив відповідача на її звернення, що не може повернути кошти, які були списані з рахунку в період часу з 14 серпня 2023 року до 21 серпня 2023 року з платіжних карток № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 , оскільки 14 серпня 2023 року була проведена успішна авторизація під обліковим записом відповідача Приват24 з мобільного пристрою. Авторизація проведена із коректним введенням конфіденційної інформації по платіжній картці НОМЕР_4 . Подальші фінансові операції проводилися через платіжний сервіс Приват24 під обліковим записом відповідача. При даній процедурі клієнт вводить своє ім`я користувача і пароль та входить у Приват24, створює необхідний платіж.

Під час проведення оспорюваних фінансових операцій банком проводилося неодноразове інформування щодо проведення авторизацій у Приват24 під обліковим записом відповідача шляхом направлення повідомлень на фінансовий номер телефону. Вказані дії можливо було здійснити лише за допомогою використання фінансового номеру відповідача та іншої особистої інформації (а.с. 70 зворот-71).

З інформації, наданої АТ КБ «Приват Банк» вбачається, що 20 березня 2024 року до Управління безпеки по Північному макрорегіону ГО по вхідної кореспонденції з Управління вхідної та вихідної кореспонденції надійшло повідомлення про викрадення коштів клієнта банку ОСОБА_1 , а також оформлення на її ім`я онлайн кредитів. Згідно змісту повідомлення шахрайські дії відбулися у серпні 2023 року, під час яких невідомі особи змогли заволодіти її фінансовим номером телефону НОМЕР_5 . Чернігівським районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області 20 вересня 2023 року відкрито кримінальне провадження № 0003581 за ознаками злочину, передбаченого частиною другою статті 190 Кримінального кодексу України (шахрайство).

Перевіркою руху коштів по карткових рахунках клієнта ОСОБА_1 встановлено. що зазначені фінансові операції відбувалися у період часу з 14.08.2023 до 21.08.2023. У цей період кошти з карткових рахунків НОМЕР_6 і НОМЕР_7 , а саме залишки та отримані за результатами оформлення онлайн позик через Приват24 перераховувалися на інший картковий рахунок НОМЕР_8 . Потім кошти з останнього карткового рахунку також через Приват24 перераховувалися на картковий рахунок НОМЕР_9 клієнта ОСОБА_2 .

Зазначені операції були проведені через платіжний сервіс Приват24 під обліковим записом User P24 ID НОМЕР_28 клієнта ОСОБА_1 . Фактів зміни фінансового номеру телефону НОМЕР_5 клієнта ОСОБА_1 у період викрадення коштів не встановлено. За допомогою платіжних сервісів банку номер телефону поповнювався з карткового рахунку клієнта НОМЕР_7 декілька разів 14-15.08.2023, а також з картки НОМЕР_10 клієнта ОСОБА_3 24.08.2023.

Оглядом сервісних повідомлень клієнта ОСОБА_1 встановлено, що на фінансовий номер телефону клієнта НОМЕР_5 у період проведення зазначених фінансових операцій надходили сервісні повідомлення щодо авторизації у Приват24. За результатами перевірки переглядів облікових даних клієнта ОСОБА_1 з боку працівників банку без фактичного обслуговування клієнта таких фактів не встановлено.

Перевіркою архіву записів телефонних розмов на сервісі Voice Record System звернень ОСОБА_1 до банку щодо крадіжки коштів не встановлено. Відповідно до зібраних даних клієнту ОСОБА_1 відкритий обліковий запис Приват24 з ідентифікаційним номером (User P24 ID) НОМЕР_28. Згідно даних статистики змін акаунту Приват24 напередодні проведення зазначених операцій, о 13:41 год. 14.08.2024 відбулася зміна паролю входу до облікового запису Приват24. Зазначена зміна проведена через web-версію Приват24 із введенням коректної конфіденційної інформації по платіжній картці клієнта НОМЕР_7. Саме у цей час зафіксована успішна авторизація під обліковим записом Приват24 клієнта з пристрою SMARTPHONE із fingerprint 6425ee863372d9c8ff692cdac5e6f450-ky88kif2a, ta ip-адреса НОМЕР_32 провайдера ПАТ «ВФ Україна» (мобільний оператор Водафон). Зазначений пристрій є нетиповим для клієнта ОСОБА_1 .

Також встановлено, що у зазначений період зафіксована успішна авторизація ще з двох нетипових пристроїв: SM-S91 1B|samsung, imei НОМЕР_33, ір-адреса НОМЕР_32, провайдер ПАТ «ВФ Україна» (мобільний оператор Водафон); Pixel 3 XL|google, imei НОМЕР_29, ір-адреса НОМЕР_30, провайдер ПАТ «ВФ Україна» (мобільний оператор Водафон). Перевіркою авторизацій з використанням зазначених пристроїв встановлені авторизації під обліковими записами інших клієнтів з використанням останнього пристрою Pixel 3 XL|google: НОМЕР_11 клієнт ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_12 , id НОМЕР_13 ); НОМЕР_14 клієнт ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_15 , id НОМЕР_16 ); НОМЕР_17 клієнт ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_18 , id ЄКБ НОМЕР_19 ); НОМЕР_20 ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_21 , id ЄКБ НОМЕР_22 ).

За результатами перевірки зазначених клієнтів підтверджено щодо шахрайства лише по клієнту ОСОБА_2 , референс ВК 231020PBNKI56, картка подія по лінії IT № 21942. Відповідно до результатів перевірки, кошти ОСОБА_2 , у тому числі які надійшли від клієнта ОСОБА_1 , через платіжний сервіс Приват24 були переведені на рахунок НОМЕР_24 клієнта АТ «ОТП БАНК» та НОМЕР_31 клієнта АТ «Ощадбанк».

Таким чином, зібрані дані вказують на те, що 14.08.2023 перед оспорюваними клієнтом ОСОБА_1 транзакціями проведена успішна авторизація під її обліковим записом Приват24 з мобільного пристрою. Зазначена авторизація проведена із коректним введенням конфіденційної інформації по платіжній карті клієнта НОМЕР_8. Подальші фінансові операції проводилися через платіжний сервіс Приват24 під обліковим записом клієнта ОСОБА_1 .

Під час проведення оспорюваних фінансових операцій банком шляхом відправлення повідомлень на фінансовий номер телефону клієнта проводилося неодноразове інформування клієнта щодо проведення авторизацій у Приват24 під її обліковим записом (а.с. 96 зворот-97).

Відповідно до виписки по особовому рахунку НОМЕР_26 за період з 08 серпня 2023 року до 26 вересня 2023 року вбачається. що по рахунку ОСОБА_1 здійснювалися операції з переказу грошових коштів на картку ПриватБанку через додаток Приват24 (одержувач ОСОБА_2 ) та інші перекази, а також декілька операцій поповнення мобільного номера НОМЕР_5 (а.с. 97 зворот-99).

Згідно із розрахунком заборгованості за договором № б/н від 14.08.2023 укладеного між ПриватБанком та клієнтом ОСОБА_1 , станом на 27.05.2024, у відповідачки існує заборгованість у сумі 35 937, 27 грн, з яких: 35 909.05 грн - заборгованість за тілом кредиту та 28,22 грн - заборгованість за простроченими відсотками (а.с. 14 зворот-15).

За змістом статей 626, 628 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно з частиною першою статті 638 Цивільного кодексу України істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Статтею 629 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

У статті 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За статтею 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до частини 1 статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Згідно із частиною 2 статті 615 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання.

Відповідно до частини 1 статті 55 Закону України «Про банки та банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком.

Закон України «Про платіжні послуги» визначає поняття та загальний порядок виконання платіжних операцій в Україні, встановлює виключний перелік платіжних послуг та порядок їх надання, категорії надавачів платіжних послуг та умови авторизації їх діяльності, визначає загальні засади функціонування платіжних систем в Україні, загальні засади випуску та використання в Україні електронних грошей та цифрових грошей Національного банку України, установлює права, обов`язки та відповідальність учасників платіжного ринку України, визначає загальний порядок здійснення нагляду за діяльністю надавачів платіжних послуг, надавачів обмежених платіжних послуг, порядок здійснення оверсайта платіжної інфраструктури.

Відповідно до частини шостої статті 64 Закону України «Про платіжні послуги» порядок відкриття рахунків та їх режими визначаються Національним банком України. Умови відкриття рахунку та особливості його обслуговування зазначаються в договорі, укладеному між надавачем платіжних послуг з обслуговування рахунку та користувачем - власником рахунку.

Згідно із пунктом 56 частини першої статті 1 Закону України «Про платіжні послуги» платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 1 Закону України «Про платіжні послуги» автентифікація - процедура, що дає змогу надавачу платіжних послуг установити та підтвердити особу користувача платіжних послуг та/або належність користувачу платіжних послуг певного платіжного інструменту, наявність у нього підстав для використання конкретного платіжного інструменту, у тому числі шляхом перевірки індивідуальної облікової інформації користувача платіжних послуг.

У підпункті 63 пункту 5 Положення про здійснення банками фінансового моніторингу, затвердженого постановою Правління Національного банку України № 65 від 19 травня 2020 року, визначено, що фінансовий номер телефону - контактний номер телефону клієнта, що використовується банком, зокрема, з метою проведення його автентифікації.

Відповідно до пункту 54 статті 1 Закону України «Про платіжні послуги» платіжна інструкція - розпорядження ініціатора надавачу платіжних послуг щодо виконання платіжної операції.

Ініціатор - це особа, яка на законних підставах ініціює платіжну операцію шляхом формування та/або подання відповідної платіжної інструкції, у тому числі із застосуванням платіжного інструменту. До ініціаторів належать платник, отримувач, стягувач, обтяжувач (пункт 21 статті 1 Закону України «Про платіжні послуги»).

Ініціювання платіжної операції здійснюється шляхом, зокрема, надання користувачем платіжної інструкції відповідному учаснику платіжної системи, у тому числі шляхом використання певного платіжного інструменту в порядку, визначеному правилами цієї платіжної системи (стаття 41 Закону України «Про платіжні послуги»).

Згідно із пунктом 63 частини першої статті 1 Закону України «Про платіжні послуги» платіжний інструмент персоналізований засіб, пристрій та/або набір процедур, що відповідають вимогам законодавства та погоджені користувачем і надавачем платіжних послуг для надання платіжної інструкції.

Платіжний пристрій - технічний пристрій (банківський автомат, платіжний термінал, програмно-технічний комплекс самообслуговування, програмно-апаратне середовище мобільного телефону, інший пристрій), що дає змогу користувачу ініціювати платіжну операцію, а також виконати інші операції згідно з функціональними можливостями цього пристрою (пункт 65 частини першої статті 1 Закону України «Про платіжні послуги»).

Відповідно до пункту 11 Положення «Про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів», затвердженого постановою Правління Національного банку України № 164 від 29 липня 2022 року, електронний платіжний засіб - платіжний інструмент, реалізований на будь-якому носії, що містить в електронній формі дані, необхідні для ініціювання платіжної операції та/або здійснення інших операцій, визначених договором з емітентом.

Частиною першою статті 1068 Цивільного кодексу України визначено, що банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка.

Згідно зі статтею 1073 Цивільного кодексу України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його ж рахунка, банк повинен негайно, після виявлення порушення, зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до пункту 42 частини першої статті 1 Закону України «Про платіжні послуги» неналежна платіжна операція - платіжна операція, внаслідок якої з вини особи, яка не є ініціатором або надавачем платіжних послуг, здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі.

Згідно із пунктом 17 Інструкції про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг, затвердженої постановою Правління Національного банку України № 163 від 29.07.2022 (далі - Інструкція № 163), порядок надання згоди на виконання платіжної операції визначається договором між платником та надавачем платіжних послуг платника. Перед отриманням згоди платника на виконання кожної платіжної операції надавач платіжних послуг зобов`язаний здійснити посилену автентифікацію користувача.

Відповідно до пункту 46 Інструкції № 163 платник для ініціювання платіжних операцій має право використовувати один або кілька засобів дистанційної комунікації з надавачем платіжних послуг платника. Порядок застосування засобів дистанційної комунікації, передавання платіжної інструкції, права, обов`язки та відповідальність сторін, порядок вирішення спорів у разі їх виникнення визначаються умовами договору між надавачем платіжних послуг платника та платником. Надавач платіжних послуг платника щодня архівує платіжні інструкції, які сформовані (відправлені) платником в електронній формі, та зберігає їх протягом строку, установленого законодавством України. Платник під час використання засобу дистанційної комунікації повинен дотримуватися всіх вимог, що встановлює надавач платіжних послуг платника, з питань безпеки оброблення платіжних інструкцій в електронній формі. Якщо це передбачено в договорі, то надавач платіжних послуг платника має право виконувати періодичні перевірки виконання платником вимог щодо захисту інформації та зберігання засобів захисту і припиняти обслуговування платника з використанням засобу дистанційної комунікації в разі невиконання ним вимог безпеки.

Згідно з пунктом 5 частини 20 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги» користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації.

Також, частиною 20 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги» встановлено, що користувач зобов`язаний зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом, не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права, не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації.

Відповідно до частини четвертої статті 87 Закону України «Про платіжні послуги» платник зобов`язаний негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити надавача платіжних послуг у визначеному договором порядку про факт виконання з його рахунку неналежної або неакцептованої платіжної операції для отримання відшкодування за такою операцією. Платник має право вимагати відшкодування коштів за неналежною платіжною операцією, за умови повідомлення про це надавача платіжних послуг протягом 90 календарних днів з дати списання коштів за такою операцією з його рахунку. Зазначений у цій частині строк не застосовується, якщо надавач платіжних послуг не дотримався свого обов`язку щодо інформування платника про виконані платіжні операції згідно з вимогами цього Закону.

До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. З моменту повідомлення платником емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом (частина п`ята статті 87 «Про платіжні послуги»).

Пунктами 136, 140, 143, 144, 146, 147, 148 розділу VII Положення «Про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів», затвердженого постановою Правління Національного банку України № 164 від 29 липня 2022 року, визначено, що користувач зобов`язаний: зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень; надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором.

Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем.

До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом.

Надавач платіжних послуг у разі виконання помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника, якщо власник рахунку/держатель невідкладно повідомив про платіжні операції з використанням платіжного інструменту, які ним не виконувалися, зобов`язаний негайно після виявлення помилки або після отримання повідомлення (залежно від того, що відбулося раніше) переказати за рахунок власних коштів суму платіжної операції на рахунок неналежного платника. Надавач платіжних послуг зобов`язаний також відшкодувати неналежному платнику суму утриманої/сплаченої неналежним платником комісійної винагороди за виконану помилкову платіжну операцію (за наявності такої комісійної винагороди).

Надавач платіжних послуг повинен сприяти власнику рахунку/держателю в поверненні коштів за неналежною платіжною операцією з використанням платіжного інструменту шляхом негайного надання доступної йому інформації про таку операцію (без стягнення плати), уключаючи інформацію, отриману на його запит від надавача платіжних послуг, що обслуговує неналежного отримувача. Надавач платіжних послуг, який обслуговує неналежного отримувача, для встановлення правомірності платіжної операції з використанням платіжного інструменту в разі опротестування неналежної платіжної операції власником рахунку та/або держателем та/або на вимогу емітента зобов`язаний після отримання відповідного повідомлення негайно заблокувати кошти в сумі неналежної платіжної операції на рахунку неналежного отримувача на строк до 30 календарних днів.

Власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Власник рахунку має право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг унаслідок помилкової, неналежної платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених законодавством України строків.

Емітент зобов`язаний розглядати заяви (повідомлення) користувача щодо використання платіжного інструменту або неналежної платіжної операції, ініційованої з його допомогою, надати користувачу можливість одержувати інформацію про хід розгляду заяви (повідомлення) і повідомляти в письмовій формі про результати розгляду заяви (повідомлення) у строк, установлений договором, але не більше строку, передбаченого законодавством України для розгляду звернень (скарг) громадян.

Таким чином, до моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента.

Встановлення точного часу повідомлення банку клієнтом (користувачем) про втрату фінансового номеру телефону, при підозрі доступу третіх осіб до фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій таких осіб, має вирішальне значення при визначені того, за проведення яких операцій несе відповідальність клієнт, оскільки до моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що при здійсненні операцій з використанням електронних платіжних засобів відповідальність за безпеку їх здійснення покладається як на банк, так і на користувача такого засобу, однак на останнього така відповідальність може бути покладена у разі доведення, що саме його дії чи бездіяльність призвели до втрати, незаконного використання належної йому інформації, яка дає змогу ініціювати відповідні платіжні операції. Крім того, фінансовий номер відповідачки було придбано іншим користувачем, а вона перебувала за межами країни при вчиненні спірної послуги.

Апеляційний суд не погоджується з висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

З заяви ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» від 17.10.2024 вбачається, що до 30.06.2022 вона отримувала заробітну плату на рахунок ПриватБанку, остання операція по картці була здійснена нею 12.09.2022. Рахунок не закрила, проте він фактично був не активний. 14.08.2023 шахрайським шляхом в ПриватБанку на її ім`я були відкриті кредитні лінії: «Миттєва розстрочка» і «Виплата частинами» та 15.08.2023 почали зараховуватися кредитні кошти.

20.09.2023 було відкрито кримінальне провадження № 0003581 по факту шахрайських дій щодо оформлення кредитів. Фінансовий номер телефону, за яким відбувався зв`язок з банком, був заблокований 05.03.2023, а з 28.04.2023 він закріплений за іншою особою, яка також обслуговується в ПриватБанку. Підписання кредитних договорів відбувалось за допомогою терміналу, доступу до якого вона не мала, оскільки постійно проживає за кордоном і останній раз була в Україні з 26.07.2022 по 17.08.2022

Проте, як вбачається з матеріалів справи, відповідачка завчасно не повідомила банк про те, що вона не користується номером телефону НОМЕР_5 , який значився у банківській установі її фінансовим номером, у тому числі і після його деактивації оператором мобільного зв`язку. Також, відповідачка не повідомляла позивача про зміну фінансового номера.

Вказане свідчить про необачну поведінку відповідачки та її бездіяльність, що призвела до використання інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції за її кредитною карткою. Відповідачка не вжила необхідних заходів, вчасно не проінформувала банк про втрату фінансового номера, некористування ним чи його зміну.

Також, відповідачка повідомила банк про списання коштів з її рахунку у період з 14.08.2023 до 21.08.2023 лише у 2024 році.

Крім того, як слідує з інформації банку 14 серпня 2023 року була проведена успішна авторизація під обліковим записом відповідача Приват24. Авторизація проведена із коректним введенням конфіденційної інформації по платіжній картці, яка має бути відома лише відповідачу.

За вказаних обставин, враховуючи викладене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» підлягає стягненню 2 422,40 грн судового збору за подання позовної заяви та 3 633,60 грн судового збору, сплаченого за подання апеляційної скарги.

Керуючись ст. 141, 367, 374, 376, 381-384, 389, 390 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» - задовольнити.

Рішення Деснянського районного суду міста Чернігова від 25 березня 2025 року - скасувати.

Позовні вимоги Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_27 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (м. Київ, вул. Грушевського, 1Д,; ЄДРПОУ- 14360570) заборгованість у сумі 35 937 (тридцять п`ять тисяч дев`ятсот тридцять сім) грн 27 коп. та у відшкодування сплаченого судового збору за розгляд справи судами першої та апеляційної інстанції 6 056 грн.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України.

Головуюча: Судді: