ПОСТАНОВА

Іменем України

18 червня 2025 року м. Кропивницький

справа № 404/9527/23

провадження № 22-ц/4809/950/25

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Мурашка С. І. (головуючий, суддя-доповідач), Єгорової С. М., Карпенка О. Л.,

за участі секретаря Бойко В. В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Управління комунальної власності Кропивницької міської ради,

третя особа державний нотаріус Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 Сибірцева Оксана Валентинівна,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 березня 2025 року у складі судді Кулінки Л. Д. і

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст вимог позовної заяви

В листопаді 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Управління комунальної власності Кропивницької міської ради та просила визначити їй додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовна заява мотивована тим, що позивач є рідною племінницею ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ОСОБА_2 була самотньою жінкою, власних дітей не мала, а тому єдиною родиною для неї була ОСОБА_1 та її сім`я.

Тітка позивача була похилого віку та дуже часто хворіла, а тому їй було тяжко виконувати хатню роботу та вести домашнє господарство, у зв`язку з чим, ОСОБА_1 майже весь вільний час приділяла жінці, купувала ліки, доглядала та допомагала вести домашнє господарство.

Так як дітей у ОСОБА_2 не було, тому остання вирішила залишити свій спадок позивачу та склала на її ім`я заповіт.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 66 років ОСОБА_2 померла.

ОСОБА_1 звернулася до Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 із заявою про вступ у спадщину за заповітом, однак, державним нотаріусом було надано відмову у видачі свідоцтв про право на спадщину, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Рішенням Кіровського районного суду міста Кіровограда від 25.07.2022 позивачу було визначено додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви до нотаріальні контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Вищевказане рішення суду набрало законної сили 25 серпня 2022 року, а тому подати заяву позивач мала до 25.10.2022, проте, рішення суду вона отримала лише 30.01.2023, у зв`язку з обставинами, які не залежали від неї, оскільки в період з серпня 2022 року по 31 січня 2023 року вона перебувала за межами міста.

Крім того, з повним текстом рішення ОСОБА_1 не була ознайомлена, а тому не знала про обставини, викладені у резолютивній частині рішення Кіровського районного суду міста Кіровограда від 25 липня 2022 року щодо можливості подати заяву лише протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Позивач зазначала, що з незалежних від неї обставин та у зв`язку з тим, що вона не могла отримати рішення суду вчасно, нею був пропущений додатковий строк на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини з поважних причин, що стало підставою для звернення до суду з відповідним позовом.

Короткий зміст оскаржуваного рішення суду першої інстанції

Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 березня 2025 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління комунальної власності Кропивницької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовлено.

Судові витрати залишено по фактично понесеним позивачем.

Рішення суду мотивовано тим, що у визначений судом двомісячний строк з набрання рішення Кіровського районного суду міста Кіровограда від 25.07.2022 законної сили позивач не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, вказаний строк пропустила, а тому, зважаючи на те, що законодавством не передбачено повторне визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відсутні підстави для задоволення позову.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення Кіровського районного суду Кіровоградської області від 24 березня 2025 року та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Апеляційна скарга мотивована тим, що рішення суду першої інстанції є необґрунтованим та безпідставним, у зв`язку з тим, що прийняте з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, без врахування всіх обставин по справі, що мали значення для об`єктивного вирішення справи.

Оскаржуване рішення порушує право позивача на отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки судом не було враховано поважність пропуску строку для звернення із заяою до ноатіруса.

Суд першої інстанції мав би надати оцінку факторам, обставинам триволості строку, який пропущений, та те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, однак, суд не дослідив всі обставини у справі, не дослідив докази та пояснення, надані під час слухання справи, не взяв до уваги відсутність заперечень з боку відповідача та третьої особи, а також наявність заповіту.

Відзиви на апеляційну скаргу

Відзивів на апеляційну скаргу не надходило, що відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Розгляд справи у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції

В судовому засіданні апеляційного суду ОСОБА_1 та її представник адвокат Мельник О. В. підтримали доводи апеляційної скарги.

Представник Управління комунальної власності Кропивницької міської ради та державний нотаріус Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 Сибірцева О. В. в судове засідання апеляційного суду не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного документа та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з судовою повісткою.

Відповідно до положень частини першої статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Оскільки, учасники справи про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, суд вирішив розглядати справу без участі осіб, які не з`явилися, що відповідає положенням ст. 372 ЦПК України.

Позиція апеляційного суду щодо апеляційної скарги

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення у встановлених статтею 367 ЦПК України межах, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з огляду на таке.

З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції в частині мотивування відмови в задоволенні позовних вимог не відповідає.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції

Судом першої інстанції встановлено, що рішенням Кіровського районного суду міста Кіровограда від 25 липня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до Управління комунальної власності Кропивницької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволено.

Визначено ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обчислюється з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набарало законної сили 25 серпня 2022 року.

Згідно копії спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа зведена на підставі претензії кредитора АТ КБ «ПриватБанк».

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 76347699 після смерті смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , заведена спадова справа за номером у Спадковому реєстрі 68266837.

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 76347713 у Спадковому реєстрі наявний чинний заповіт після смерті смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно роз`яснення державного нотаріуса Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 Сибірцевої О. В. щодо оформлення спадщини, повідомлено, що рішенням Кіровського районного суду міста Кіровограда від 25 липня 2022 року визначено ОСОБА_1 , додатковий строк тривалістю два місці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обчислюється з часу набрання рішенням суду законної сили. Рішення суду набарало законної сили 25 серпня 2022 року, про що свідчить відмітка на копії рішення Кіровського районного суду міста Кіровограда від 25 липня 2022 року. У визначений рішенням Кіровського районного суду міста Кіровограда від 25 липня 2022 року додатковий строк, заява про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 не подавалась, тому строк для прийняття спадщини нею пропущений.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту.

Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Вказаною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Відтак суд повинен установити, чи були порушені (чи існує можливість порушення), не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого - вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; (пункти 1 і 4 частини другої статті 175 ЦПК України).

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України).

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача. Водночас встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а в разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а в разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача (частини перша, друга та третя статті 51 ЦПК України).

Встановлено, що ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Управління комунальної власності Кропивницької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

Позивач у цій справі клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем чи про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача не заявляв.

Верховний Суд у постанові від 04 грудня 2019 року у справі № 697/2052/17-ц (№ 61-3014св19) виснував, що відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

ОСОБА_1 вимог до територіальної громади в особі Кропивницької міської ради не заявляла.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача (пункт 40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

Встановивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та немає визначених процесуальним законом підстав для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача.

Суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позову, проте помилився у мотивах такої відмови.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Оскільки у позові необхідно відмовити з процесуальних підстав, інші доводи апеляційної скарги по суті спору не оцінюються та не переглядаються.

До схожих за змістом висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 22 березня 2023 року у справі № 405/5508/21 (провадження № 61-10637св22).

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права згідно пунктів 3 та 4 частини першої статті 376 ЦПК України є підставами для зміни рішення.

З огляду на те, що суд першої інстанції дійшов правильного по суті висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Управління комунальної власності Кропивницької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, проте, помиликовими є мотиви відмови в задоволенні позову, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, рішення суду першої інстанції зміні з викладенням його мотивувальної частини в редакції цієї постанови.

В іншій частині рішення суду першої інстанції ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому підлягає залишенню без змін.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду першої інстанції зміні в частині мотивів відмови в задоволенні позовних вимог, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, немає.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 376, 381-384 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 березня 2025 року змінити, виклавши його мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках передбачених ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 30.06.2025.

Головуючий суддя С. І. Мурашко

Судді С. М. Єгорова

О. Л. Карпенко