Справа № 143/505/25
УХВАЛА

Іменем України

09.06.2025 року м. Погребище

Суддя Погребищенського районного суду Вінницької області Тітова Т. Л., ознайомившись з матеріалами справи за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Порхун Олеся Павлівна, до Погребищенської міської ради про визнання права власності на спадкове майно,

установила:

03.06.2025 представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Порхун О. П. через систему «Електронний суд» звернулася з позовом до суду, в якому просить:

- визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на спадкове майно в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , яке складається із земельної ділянки загальною площею 0,2714 га для ведення особистого селянського господарства, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 ;

- під час підготовки справи до судового розгляду витребувати у Тетіївській державній нотаріальній конторі спадкову справу, заведену щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 та актуальну інформацію щодо заведення/не заведення спадкової справи щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 .

Ознайомившись із матеріалами справи та доданими до неї матеріалами, суддя, вирішуючи питання щодо відкриття провадження, дійшла висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з огляду на наступне.

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви встановлено статтями 175, 177 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява як і рішення суду має свою структуру. Якщо рішення суду складається з таких частин як: вступна, описова, мотивувальна і резолютивна, то позовна заява також містить відповідні частини: вступна, описова, мотивувальна і прохальна.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

У вступній частині позовної заяви у правому верхньому куті аркушу зазначаються найменування суду, до якого подається заява; ім`я (найменування) позивача і відповідача, а також ім`я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв`язку, якщо такі відомі; ціна позову, якщо позовні вимоги містять матеріальні вимоги.

В описовій частині здійснюється виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначаються докази, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

У мотивувальній частині позовної заяви позивач наводить обґрунтування своєї правової позиції, вимог до відповідача. У цій частині позивач посилається на конкретні фактичні обставини справи та юридичні факти, які підтверджують його вимоги.

Зміст позовних вимог це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. По суті, цей пункт є відображенням прохальної частини позовної заяви.

У прохальній частині містяться безпосередньо позовні вимоги та зазначається ціна позову щодо вимог майнового характеру.

Подаючи позовну заяву до суду, представник позивача зазначає позивачем ОСОБА_1 жительку АДРЕСА_3 , в описовій частині позовної заяви зазначає спадкоємцем ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , а спадковим майном земельну ділянку площею 0,95 га, кадастровий номер :07:000:0444, для ведення особистого підсобного господарства, яка розташована в с. Борщагівка Погребищенського району Вінницької області, що належала ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Водночас, у прохальній частині представник позивачки просить визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на спадкове майно в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , яке складається з земельної ділянки загальною площею 0,2714 га для ведення особистого селянського господарства, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Отже, представником позивачки було не правильно зазначено інформацію у прохальній частині позовної заяви, що є порушенням структури та форми заяви відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України.

Таким чином, надіслану позовну заяву необхідно привести у відповідність до вимог процесуального закону, а саме, чітко викласти прохальну частину позовної заяви, надати її копії відповідно до кількості сторін у справі, а також зазначити дату надсилання до суду.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня поточного року становить 3 028 грн.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено такі ставки судового збору: за позовну вимогу майнового характеру, яку заявила фізична особа 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за позовну вимогу немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом позовної заяви представником позивачки заявлено одну позовну вимогу про визнання права власності на спадкове майно, яка є вимогою майнового характеру.

Ціна позову це грошовий вираз майнових вимог позивача, яка визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Дійсна вартість майна підтверджується висновком суб`єкта оціночної діяльності. Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна це процес визначення його вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», якщо законами або нормативно-правовими актами Кабінету Міністрів України, договором на проведення оцінки майна або ухвалою суду не зазначено вид вартості, який повинен бути визначений в результаті оцінки, визначається ринкова вартість.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Положення ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» визначають, що грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення поділяється на два типи: нормативну та експертну. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель. Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

За змістом ст. 18 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».

У відповідності до положень ст. 19 Закону України «Про оцінку земель» експертна грошова оцінка земельних ділянок проводиться суб`єктами оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до вимог цього, Закону України «Про оцінку майна, майнових прав і професійну оціночну діяльність в Україні», а також інших нормативно-правових актів та державних стандартів, норм і правил.

За змістом ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача. Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Разом з тим, хоча позовна заява і містить ціну позову 40 117 грн 79 коп. та докази сплати судового збору (квитанція про сплату № 1540-3693-2551-4970 від 03.06.2025 у сумі 968 грн 96 коп.), однак, відсутні належні докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна та, відповідно, дійсної ціни позову.

Так, обґрунтованість проведеного розрахунку судового збору представник позивачки адвокат Порхун О. П. підтверджує з посиланням на витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки з кадастровим номером :07:000:0444 від 19.04.2025 № НВ-025.

Проте, відповідно до положення пункту 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України та Закону України «Про оцінку земель», для визначення вартості об`єктів, тобто ціни позову в цьому спорі, необхідно виходити із експертної грошової оцінки спірної земельної ділянки.

Таким чином, позивачці (її представнику) необхідно зазначити ціну позову, яка відповідатиме дійсній вартості спірної земельної ділянки станом на дату подання вищевказаної позовної заяви, надавши відповідні докази (звіт експертної грошової оцінки). В разі необхідності, з урахуванням попередньо сплаченого судового збору, доплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру з розрахунку 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 Конституційний Суд України встановив, що конституційне право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур).

Згідно з частиною 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вказане вище, ознайомившись з матеріалами справи, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху з наданням позивачу строку необхідного для усунення наведених вище недоліків.

Керуючись статтями 175-177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суддя

ухвалила:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Порхун Олеся Павлівна, до Погребищенської міської ради про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Надати позивачці чи її представнику строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення викладених у її мотивувальній частині недоліків.

Якщо позивачка не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачці.

Копію ухвали надіслати позивачці та її представнику.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат щодо сплати судового збору може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Вінницького апеляційного суду через Погребищенський районний суд Вінницької області.

В іншій частині ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя