"27" червня 2025 р. Справа № 363/3120/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2025 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Олійник С.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

встановив:

До Вишгородського районного суду Київської області звернулися позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 із вказаною позовною заявою, у якій просили визнати за кожним з позивачів 3/8 частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом.

Вивчивши матеріали зазначеної позовної заяви, судом встановлено, що позовна заява не може бути прийнята судом, оскільки не в повному обсязі відповідає вимогам закону.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною 1 ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Із урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Отже, при розгляді спору суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Так, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 175 ЦПК України - позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Визначення ціни позову це обов`язок, а не право позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 2 ч. 1ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 року у справі за №910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

Згідно п. а ст. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Із позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено вимогу майнового характеру про визнання права власності на об`єкт нерухомості.

Позивачами не надано доказів на підтвердження вартості спірного нерухомого майна.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачі не долучили до позову грошову оцінку спірного житлового будинку, що позбавляє суд можливості встановити ціну позову та, відповідно, розмір судового збору, який позивач має сплатити за вимоги майнового характеру.

Статтею 133 ЦПК України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Так, відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про Державний бюджет на 2025 рік» з 01.01.2025 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить - 3028 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» - за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140 грн). З огляду на це, позивачу, при зверненні до суду з позовом, необхідно було надати докази щодо ціни позову та сплатити відповідний судовий збір за вимогу майнового характеру.

Відповідно до квитанцій №8683-4017-8300-7393 та 0237-8024-2758-0945 від 03.06.2025 позивачами сплачено судовий збір у загальному розмірі 3328 грн.

Позивачами сплачено судовий збір, але суд позбавлений можливості перевірити правильність розміру сплаченого судового збору, оскільки позивачами не зазначено ціну позову щодо майнової вимоги.

Отже, позивачам слід надати докази грошової оцінки спірного житлового будинку та, у разі необхідності, доплатити розмір судового збору, що складає різницю між вже сплаченою сумою судового збору та 1% від вартості житлового будинку.

Реквізити для сплати судового збору за розгляд справи у Вишгородському районному суді Київської області:

Отримувач коштів - ГУК у Київ. обл. /Вишгород. міс/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37955989;

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.);

Код банку отримувача (МФО) - 899998;

Рахунок отримувача - UA0010788;

Код класифікації доходів бюджету 22030101;

Призначення платежу *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб або реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи);судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вишгородський районний суд Київської області (назва суду, де розглядається справа).

Крім того, згідно п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивачів та відповідача відсутні.

Відповідно позивачам слід вказати відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивачів та відповідача.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суддя звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Залишення вказаної позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення зазначених в ухвалі недоліків.

На підставі вищевикладеного, позовна заява в порядку ст. 185 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для виправлення недоліків.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 175, 176, 177, 185 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі судді - 10 днів з дня отримання даної ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява відповідно до ст. 185 ч. 3 ЦПК України буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Олійник