Справа № 646/5518/25
Провадження № 2/646/3227/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про повернення позовної заяви

12 червня 2025 року м.Харків

Суддя Основ`янського районного суду міста Харкова Чорна Б.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , в особі представника спадкоємця ОСОБА_2 до Основ`янсько-Слобідського відділу Державної виконавчої служби у місті Харкова Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про зняття арешту з майна,

В С Т А Н О В И В:

11 червня 2025 року до Основ`янського районного суду міста Харкова надійшла заява ОСОБА_1 , в особі представника спадкоємця ОСОБА_2 до Основ`янсько-Слобідського відділу Державної виконавчої служби у місті Харкова Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, в якій просив зняти арешт з нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , накладений в межах виконавчого провадження №22866228.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.06.2025 року справа надійшла в провадження судді Чорної Б.М.

Частиною 1 ст. 187 ЦПК України передбачено, що за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому ст. 185 цього Кодексу.

Вивчивши позову заяву з додатками представника позивача ОСОБА_1 , що діє в інтересах спадкоємця на підставі нотаріальної посвідченої довіреності ОСОБА_2 , будо встановлено, що вона не відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства з наступних підстав.

Згідно ч.2 ст.175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування;

3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;

5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Зважаючи на наведене, суд не визнає дану справу малозначною.

Згідно ч.7 ст.177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Зі змісту доданої до позовної заяви довіреності, яка укладена у м.Шверін, Федеративної Республіки Німеччини від 09.04.2024 року, видана строком на три роки, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уповноважив ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , бути представником з питань отримання свідоцтва про право на спадщину та проведення державної реєстрації майна, з правом підписанням відповідних документів, питань пов`язаних з відчуженням квартири АДРЕСА_2 , а також вести справи в усіх судових органах України.

У позовній заяві позивач просить зняти арешт з нерухомого майна, а саме: квартири АДРЕСА_2 , що відповідно до свідоцтва про право власності від 25 листопада 2003 року належить ОСОБА_3 , який відповідно до свідоцтва про смерть помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 74 років.

З долученого витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №67241105 від 10.11.2021 відкрито реєстрацію спадкової справи за номером № 68628617 спадкодавцем якого є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , однак жодних доказів, що спадкове майно позивач прийняв матеріали справи не містять.

Спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, тому такий може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном (ВС КЦС, справа №463/6829/21-ц від 22.03.2023 р.).

В постанові КЦС ВС від 29 червня 2023 року у справі № 208/9810/21 вказав, що особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Відповідачем у справах за позовами про звільнення майна з-під арешту є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо такого майна (частина перша статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»).

Суд зазначає, що відповідно до приписів статті 6 Конституції України органи судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

При цьому, доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Цивільно - процесуальним кодексом України.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позивачем та його представником не надано до суду належного документу, який би підтверджував право на подання позовної заяви в рамках даної справи, а тому позовну заяву слід повернути без розгляду.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Із урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід повернути позивачу, оскільки остання підписана особою, яка не має права її підписувати, що суперечить вимогам ст. 175 ЦПК України.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої було повернуто, після усунення умов, що були підставою для повернення позовної заяви, має право звернутися до суду повторно (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 62, 175, 185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , в особі представника спадкоємця ОСОБА_2 до Основ`янсько-Слобідського відділу Державної виконавчої служби у місті Харкова Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про зняття арешту з майна - повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, згідно ч. 7 ст.185 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення, а особою, яка не була присутня під час проголошення у той же строк з дня отримання її копії.

Суддя Б.М. Чорна