ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

14 травня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 686/30004/24

Провадження № 22-ц/820/1375/25

Хмельницький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Спірідонової Т.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 березня 2025 року, в складі судді Чевилюк З.А., за матеріалами зустрічного позову ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про визнання дій незаконними, скасування рішень, стягнення матеріальної та моральної шкоди, зобов`язання до виконання обов`язків, відкриття кримінального провадження та забезпечення контролю за виконанням рішення,

встановив:

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 березня 2025 року повернуто зустрічний позов ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження. В апеляційній скарзі апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що оскаржувану ухвалу він отримав із затримкою.

Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Відповідно до частини 1 статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому, поважні причини - це ті обставини, що вказують на безпосереднє унеможливлення або ускладнення можливості вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, що виникли об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана ухвала була постановлена 12 березня 2025 року. Останнім днем для подачі апеляційної скарги відповідно до статті 354 ЦПК України було 27 березня 2025 року. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 подав через підсистему «Електронний суд» 08 травня 2025 року.

При цьому, відповідно до пункту 4 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції (за наявності).

Апелянт посилається на те, що він отримав копію оскаржуваної ухвали суду першої інстанції з затримкою. При цьому, ОСОБА_1 не зазначив, коли саме він отримав копію оскаржуваної ухвали, та доказів на підтвердження вказаних обставин не надав (поштового відправлення з відміткою про отримання апелянтом ухвали суду першої інстанції або довідки з Електронного суду про доставку електронного документа).

Згідно із відомостями, які є загальнодоступними та містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень вбачається, що ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 березня 2025 року у справі №686/30004/24 надіслано судом для оприлюднення - 12 березня 2025 року, зареєстровано - 13 березня 2025 року, забезпечено надання загального доступу - 14 березня 2025 року.

Разом з тим, сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України»).

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Верховний Суд у своїй постанові від 15 травня 2019 року у справі №0870/8014/12 зазначив, що з метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії. Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Оскільки, ОСОБА_1 в апеляційній скарзі не зазначив дату отримання ухвали суду та до апеляційної скарги не надав доказів, що підтверджують дату отримання ним копії оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, то зазначена обставина перешкоджає вирішенню питання про поновлення процесуального строку та відкриття апеляційного провадження у справі.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 356 ЦПК України у разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення (абзац другий частини 7 статті 43 ЦПК України).

Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі (частина 9 статті 43 ЦПК України).

Надіслання апелянтом копії апеляційної скарги на електронну адресу та на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 не є належним доказом направлення копії апеляційної скарги ОСОБА_2 в розумінні ЦПК України.

Тому, апелянту необхідно подати до суду через підсистему «Електронний суд» докази надсилання копії апеляційної скарги з додатками для ОСОБА_2 до його електронного кабінету, а у разі відсутності в Щербанюка Є.М. електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в нього електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення

Згідно з частиною 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення без руху).

Керуючись ст. ст. 359, 360, 361 ЦПК України, суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 березня 2025 року залишити без руху та надати строк 10 днів з дня вручення копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до Хмельницького апеляційного суду доказів отримання копії оскаржуваної ухвали та надання доказів надсилання копії апеляційної скарги з додатками для відповідача.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Спірідонова