Провадження № 2-во/761/100/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Марінченко Л.В.

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві питання про виправлення описки з в рішенні Шевченківського районного суду м. Києва від 22 листопада 2024 року в справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Київська міська рада, Шоста Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебувала дана цивільна справа.

22 листопада 2024 року Шевченківським районним судом міста Києва було постановлено рішення суду, яким задоволено вимоги ОСОБА_1 в повному обсязі.

28 квітня 2025 року черес систему «Електронний суд» від представника ОСОБА_1 надійшла заява про виправлення описки в мотивувальній частині рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 22.11.2024, де помилково зазначено: «Дослідивши надані докази та давши їм оцінку в сукупності, суд вважає заяву ОСОБА_2 обґрунтованою, оскільки судовим розглядом достовірно встановлено, що заявник та ОСОБА_3 проживали однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу».

За приписами ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи про що постановляється ухвала.

У відповідності до пункту 19 постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 року у справі № 521/1074/17 роз`яснив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Як вбачається із матеріалів справи, в мотивувальній частині рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 22.11.2024 допущено описка, а саме зазначено: «Дослідивши надані докази та давши їм оцінку в сукупності, суд вважає заяву ОСОБА_2 обґрунтованою, оскільки, судовим розглядом достовірно встановлено, що заявник та ОСОБА_3 , проживали однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу», замість: «Дослідивши надані докази та давши їм оцінку в сукупності, суд вважає заяву ОСОБА_1 обґрунтованою, оскільки судовим розглядом достовірно встановлено, що заявник та ОСОБА_4 проживали однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу», що ускладнює виконання рішення суду.

Зважаючи на викладене та з огляду на норми процесуального права, суд вважає за необхідне виправити вищезазначену описку.

Виходячи з наведеного та керуючись ст. ст. 269, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Виправити описку в мотивувальній частині рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 22 листопада 2024 року в справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Київська міська рада, Шоста Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем, а саме:

замість: «Дослідивши надані докази та давши їм оцінку в сукупності, суд вважає заяву ОСОБА_2 обґрунтованою, оскільки, судовим розглядом достовірно встановлено, що заявник та ОСОБА_3 , проживали однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу»

зазначити: «Дослідивши надані докази та давши їм оцінку в сукупності, суд вважає заяву ОСОБА_1 обґрунтованою, оскільки судовим розглядом достовірно встановлено, що заявник та ОСОБА_4 проживали однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу»

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до вказаного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України.

Суддя: