У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді Чепки В. В., за участі секретаря судового засідання Авдєєвої К. Т., розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення,

встановив:

у провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з вересня 2024 року перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення.

25.11.2024 та 14.03.2025 представником позивача було подано клопотання про долучення доказів.

17.02.2025 від відповідача надійшло клопотання про витребування доказів від позивача та клопотання про проведення процедури врегулювання спору за участі судді. Просив розглянути клопотання про проведення процедури врегулювання спору за участі судді за участі відповідача, який бажає особисто взяти участь у судовому засіданні, однак через хворобу не може прибути до суду. Також заявив про те, що у зв`язку участю в іншій справі адвокат не може прибути для участі у судовому засіданні, та просить відкласти розгляд справи.

У судовому засіданні 18.02.2025 представник позивача заперечив проти проведення процедури врегулювання спору за участі судді.

На стадії підготовчого провадження ухвалою суду від 18.02.2025 за клопотанням відповідача було витребувано від позивача ряд документів, які останнім були надані.

Ухвалою суду від 18.03.2025 за клопотанням відповідача було витребувано від ПрАТ «Страхова компанія «Арсенал Страхування» інформацію про те, чи зверталось ТОВ «Нова лінія 1» з приводу страхового випадку, який стався 26.03.2024 року щодо наїзду (вчинення ДТП) на ОСОБА_1 до ПрАТ «Страхова компанія «Арсенал Страхування» у відповідності до полісу обов?язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів №214773500 від 24.05.2023 року; чи отримав ОСОБА_1 страхові виплати по вказаному страховому випадку; у випадку отримання виплати, яку суму страхового відшкодування отримав ОСОБА_1 . Витребувана інформація надійшла до суду 15.04.2025.

Інших клопотань процесуального характеру представниками сторін заявлено не було.

Відповідачем у визначений судом час для подання відзиву, а також за весь час проведення підготовчого судового засідання у цивільній справі відзиву на позовну заяву до суду не надано.

За час проведення підготовчого судового провадження відповідач згідно з клопотаннями від 25.11.2024, 09.12.2025, 23.01.2025, 17.02.2025, 24.02.2025, 17.03.2025 просив про відкладення розгляду справи з мотивів неможливості взяти участь у судових засіданнях з причин участі в інших судових засіданнях та перебування на лікарняному.

Підготовче судове засідання у зв`язку на наведеними клопотаннями неодноразово відкладалося.

Позивач подав заяву про проведення підготовчого засідання без участі позивача та його уповноваженого представника. Підготовче засідання просить закрити та призначити справу до судового розгляду.

Відповідач в судове засідання не з`явився. Водночас представник відповідача 20.05.2025 в черговий раз подав клопотання про відкладення розгляду справи через перебування на лікарняному.

Ознайомившись з наявними матеріалами справи, суд приходить до наступного висновку.

Щодо клопотання про врегулювання судового спору за участі судді, суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 201 ЦПК України передбачено, що врегулювання спору за участю судді проводиться за згодою сторін до початку розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ЦПК України, про проведення процедури врегулювання спору за участю судді суд постановляє ухвалу, якою одночасно зупиняє провадження у справі. У випадку недосягнення сторонами мирного врегулювання спору за наслідками проведення врегулювання спору повторне проведення врегулювання спору за участю судді не допускається.

Статтею 203 ЦПК України передбачено, що проведення врегулювання спору за участю судді здійснюється у формі спільних та (або) закритих нарад. Сторони мають право брати участь у таких нарадах у режимі відеоконференції в порядку, визначеному цим Кодексом. Спільні наради проводяться за участю всіх сторін, їх представників та судді. Закриті наради проводяться за ініціативою судді з кожною із сторін окремо.

Верховний суд у своїй постанові від 07.02.2018 у справі № 923/970/16зробив висновок про те, що ст. 55 Конституції України встановлено, що кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права свободи від порушень і протиправних посягань. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що не передбачено положеннями ст. 16 Цивільного кодексу України. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Згідно з ухвалою суду від 18.02.2025, у зв`язку з відсутністю відповідача та його представника, враховуючи те, що представник відповідача просив розглянути клопотання про проведення процедури врегулювання спору за участю судді, в присутності сторін, заслухавши їхні думки, з метою забезпечення процесуальних прав сторін, суд відклав розгляд цього клопотання.

З огляду на те, що відповідно до ч. 1 ст. 201 ЦПК України врегулювання спору за участю судді проводиться за згодою сторін до початку розгляду справи по суті, а позивач згоди на врегулювання спору за участі судді не надає, що вважає неможливим провести процедуру врегулювання спору за участі судді. Клопотання відповідача з наведених підстав не підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 198 Цивільного процесуального кодексу України суд може відкласти підготовче судове засідання у випадках, визначених частиною другою статті 223 цього кодексу.

На підставі вказаного, з метою забезпечення процесуальних прав сторін, суд неодноразово відкладав підготовче засідання.

Водночас суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

З матеріалів справи вбачається, що представництво інтересів відповідача у цій справі здійснює адвокат Свида О. Г.

Відповідно до статті 129 Конституції України та статті 2 ЦПК України, одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Крім цього, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 223 ЦПК України).

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Крім цього, Європейським судом з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У постанові Вищого спеціалізованого суду України від 17.10.2014 № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» зазначається, що оцінюючи поведінку учасників провадження, слід враховувати існування випадків зловживання процесуальними правами. Водночас слід враховувати, що використання процесуальних прав, зокрема, заявлення клопотань, скарг, не може розцінюватися як перешкоджання здійсненню провадження, за винятком випадків, коли йдеться про зловживання правом.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Заборона зловживання правами закріплена у ст. 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі - Конвенція). У розвиток цієї загальної заборони у ст. 35 Конвенції наводяться критерії прийнятності, серед яких зловживання правом на подання заяви до ЄСПЛ є самостійною підставою для визнання неприйнятною індивідуальної заяви.

Питання щодо наявності чи відсутності зловживання правом на подання заяви вирішується судом у кожному конкретному випадку окремо. Проте, за загальним правилом, яке міститься у справі «Миролюбов та інші проти Латвії» (рішення від 15.09.2009), про зловживання правом у розумінні п. 3 ст. 35 Конвенції мова йде у тих випадках, коли поведінка заявника, яка явно не відповідає призначенню гарантованого Конвенцією права на звернення до суду, порушує встановлений порядок роботи суду або ускладнює належний перебіг розглядів справ. При цьому суд наголошує, що визнання заяви неприйнятною з мотивів зловживання правом на подання заяви є винятковим процедурним заходом (пункти 62, 65).

Зловживання правом - це особливий вид правової поведінки, який полягає у використанні особою своїх прав у недозволені способи, що суперечать призначенню права, внаслідок чого завдаються збитки (шкода) суспільству, державі, окремій особі.

Стримування зловживання правом - це боротьба не з самою поведінкою, а з конкретними проявами правової поведінки, що завдають шкоди суспільству й особі.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях указував на необхідність дотримання судами держав - учасниць Конвенції принципу розгляду справи судами впродовж розумного строку. Практика ЄСПЛ із цього питання є різноманітною й залежною від багатьох критеріїв, серед яких складність справи, поведінка заявника, судових та інших державних органів, важливість предмета розгляду та ступінь ризику терміну розгляду для заявника тощо (пункт 124 рішення у справі "Кудла проти Польщі" заява № 30210/96, пункт 45 рішення у справі "Фрайдлендер проти Франції" заява №30979/96, пункт 23 рішення в справі "Капуано проти Італії» заява №9381/81 та ін.).

Зокрема, у пункті 45 рішення у справі Фрайдлендер проти Франції" (заява № 30979/96) ЄСПЛ зробив висновок, згідно з яким "Договірні держави повинні організувати свої правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати кожному право на остаточне рішення протягом розумного строку при визначенні його цивільних прав та обов`язків.

Враховуючи клопотання представника позивача про закриття підготовчого провадження, неодноразове відкладення підготовчого засідання за клопотанням сторони відповідача, враховуючи, що у підготовчому судовому засіданні до суду надійшли всі докази, витребувані за клопотанням представника відповідача, а інших клопотань процесуального характеру не заявлено, беручи до уваги, що підготовче судове засідання у цій справі було призначено згідно з ухвалою судді від 30.10.2024 і за такий тривалий період сторони у справі мали можливість реалізувати всі права, належні їм на цій стадії позовного провадження, суд констатує, що права сторін забезпечені належним чином.

З урахуванням наведеного, з метою недопущення зловживання процесуальними правами стороною у справі, беручи до уваги положення ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе проведення підготовчого засідання без участі сторін у справі.

Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У підготовчому засіданні встановлено, що спір між сторонами до судового розгляду не врегульований, підстав для залишення позовної заяви без розгляду або закриття провадження у справі немає. Інших заяв та клопотань, які підлягають вирішенню у підготовчому засіданні, від учасників справи не надійшло. Отже, підстав для відкладення підготовчого засідання немає.

Враховуючи мету, порядок та строки проведення підготовчого розгляду справи, строки для подачі відзиву, відповіді на відзив, пояснень, клопотань, суд не вбачає підстав визначених ст. 197, 198 ЦПК України для відкладення підготовчого розгляду справи та вважає за можливе закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду.

Керуючись ст. 91, 189, 196-198, 200, 202, 203, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд

постановив:

у задоволенні клопотання представника відповідача про проведення процедури врегулювання спору за участі судді відмовити.

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 10 год. 00 хв. 11 червня 2025 року в приміщенні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області (м. Ужгород, вул. Загорська, 53).

Про час і місце судового засідання повідомити учасників справи.

Інформацію щодо справи можна також отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя В. В. Чепка