Провадження № 2-о/369/129/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.06.2025 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Янченка А.В.,

за участі секретаря судового засідання Лисяк К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку окремого провадження цивільну справу № 369/10250/24 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Новобасанська сільська об`єднана територіальна громада в особі Новобасанської сільської ради Чернігівської області, Приватний нотаріус Винниченко Андрій Миколайович Ніжинського районного нотаріального округу Чернігівської області, про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

19.06.2024 року ОСОБА_1 звернулась до Києво-Святошинського районного суду Київської області з заявою про встановлення факту родинних відносин та просила суд встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є дочкою ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свої вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько заявниці ОСОБА_1 -ОСОБА_2 . За життя 01.03.2017 року батько заявника склав заповіт, уякому все своє майно на час його смерті заповів своїй дочці ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 вважає, що прийняла спадщину після смерті батька ОСОБА_2 , подавши приватного нотаріуса Ніжинського районного нотаріального округу Чернігівської області Винниченка А.М., який 05.06.2024 року зареєстрував спадкову справу № 15/2024. Мати заявника в зареєстрованому шлюбі на час відкриття спадщини зі спадкодавцем не перебувала. Інших спадкоємців немає. ОСОБА_1 бажає оформити свої спадкові права після смерті батька ОСОБА_2 .

При перевірці документів, що підтверджують родинні відносини між заявником та спадкодавцем, нотаріус виявив, що у заповіті ОСОБА_2 все своє майно заповідає своїй дочці ОСОБА_1 , а у свідоцтві про народженні заявника в графі батько дитини записано « ОСОБА_3 », а запису про прізвище та по батькові батька немає.

Заявник вважає, що вона маю право на спадкування за заповітом. Однак, у разі підтвердження родинних відносин зі спадкодавцем, спадкоємці звільняюся від оподаткування об`єктів спадщини.

На підставі зазначеного ОСОБА_1 просила суд задовольнити її заяву та ухвалити рішення про встановлення факту родинних відносин.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27.11.2024 року було відкрито провадження у справі в порядку окремого провадження та призначено розгляд заяви.

У судове засідання 26.05.2025 року заявник ОСОБА_1 не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, вимоги заяви підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити.

У судове засідання 26.05.2025 року заінтересована особа Приватний нотаріус Винниченко Андрій Миколайович Ніжинського районного нотаріального округу Чернігівської області не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі.

Інші учасники справи у судове засідання 26.05.2025 року не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Так, КЦС ВС у Постанові від 30 вересня 2022 року № 761/38266/14 (61-1091св21) роз`яснив, що якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, Якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Згідно до ч. 1 ст. 293 Цивільного кодексу України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, судом розглядаються справи про встановлення фактів родинних відносин між фізичними особами.

Частинами 3, 4 ст. 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ч. 1 ст. 81, 89 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 01.11.1968 року, у графі батько особи ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (актовий запис про народження № 66 складений 01.11.1968 року), записано « ОСОБА_3 », мати - ОСОБА_5 .

Згідно свідоцтва про зміну прізвища, імені, по батькові, серії НОМЕР_2 , виданого 30.07.1987 року, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , змінила прізвище на « ОСОБА_6 », про що відділом РАЦС Шевченківського району м. Києва 30.07.1987 року складено відповідний актовий запис № 50.

Як слідує з заповіту від 01.03.2007 року, посвідченого та записаного зі слів спадкодавця, приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області 01.03.2007 року, зареєстрованого в реєстрі за № 335, ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ), який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в селі Новий Биків, Бобровицького району, Чернігівської області та мешкав на час складання заповіту в АДРЕСА_1 , на випадок його смерті зробив таке розпорядження все моє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось і взагалі все те, що мені буде належати на день смерті і на що він за законом матиму право заповів своїй дочці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого 19.02.2024 року Виконавчим комітетом Боярської міської ради Фастівського району Київської області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Боярка Фастівського району Київської області, про що Виконавчим комітетом Боярської міської ради Фастівського району Київської області 19.02.2024 року складено відповідний актовий запис № 354.

Відповідно до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 77213479 виданого 05.06.2024 року, до Спадкового реєстру внесено реєстраційний запис про реєстрацію Спадкової справи: Номер у Спадковому реєстрі 72534233, Номер у нотаріуса 15/2024, заведеної 05.06.2024 року, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свідоцтвом про право власності на житло № НОМЕР_5 виданим 15.12.1997 року Органом приватизації при КСП «Новобиківське» посвідчено, що квартира АДРЕСА_2 , на праві приватної спільної часткової власності належала ОСОБА_2 (1/2 частина квартири)та ОСОБА_5 , (1/2 частина квартири).

З Виписки з погосподарської книги № 272, виданої 10.06.2024 року Новобиківським старостинським округом Новобасанської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області, встановлено, що згідно погосподарської книги № 21 (1980-1985 р.р.) за адресою: АДРЕСА_1 мешкали: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (власник 1 частини квартири); ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (співмешканка, яка має частину квартири); ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 народженні (дочка, зареєстрована в будинку з дня народження).

Відповідно до Довідки № 273 від 10.06.2024 року виданої Новосибірським старостинським округом Новобасанської сільської ради Чернігівської області, згідно облікових даних Новобиківського старостинського округу Новобасанської сільської ради Чернігівської області ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , на день смерті був зареєстрований у АДРЕСА_1 . Разом з ним на день смерті і по теперішній час за вищевказаною адресою зареєстровані: ОСОБА_5 особа, яка проживала однією сім`єю. За даними Новобиківського старостинського округу Новобасанської сільської ради Чернігівської області спадкодавцем заповіт складено не було.

Ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом отримують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього кодексу.

Звернення в суд з заявою про встановлення факту родинних відносин необхідне заявнику для отримання свідоцтва про право на спадщину. Спору між спадкоємцями судом не встановлено.

З огляду на наведене, оцінивши надані заявником докази, суд приходить до висновку про можливість задоволення заяви про встановлення факту родинних відносин.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства (ст.13 ЦПК України) суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У листі ВСУ від 01.01.2012 р. «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», зазначено, що в разі, якщо установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, громадяни мають право звернутися до суду. Проте сам по собі факт належності документу не породжує для його власника жодних прав, юридичне значення має той факт, що підтверджується документом. Таким чином, для заявника важливо не так саме одержання документа, як оформлення особистих чи майнових прав, що випливають з цього факту. Це означає, що в судовому порядку можна встановити належність громадянину такого документа, який є правовстановлюючим.

Як вбачається з п. 1постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 року передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

У ході дослідження матеріалів справи та перевірки їх доказами суд прийшов до висновків, що знайшов своє підтвердження факт родинних відносин, а саме, те що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зазначений факт підтверджується наявними у справі доказами, дослідженими судом під час розгляду справи, що узгоджуються між собою та з іншими матеріалами цивільної справи.

Враховуючи викладене, зважаючи на те, що заявника у інший спосіб не може довести факт родинних відносин і зазначені обставини перешкоджають подальшому оформленню спадщини, оцінюючи всі досліджені докази в їх сукупності, суд вважає, що заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Згідно ч. 7 ст. 294 ЦПК України при ухваленні судом рішення в порядку окремого провадження судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено Законом.

Відтак, сплачений при звернені до суду з заявою про встановлення фактів судовий збір не відшкодовується за рахунок іншої сторони.

Керуючись статтями 12, 13, 76-81, 259, 263-265, 268, 273, 315-319 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Новобасанська сільська об`єднана територіальна громада в особі Новобасанської сільської ради Чернігівської області, Приватний нотаріус Винниченко Андрій Миколайович Ніжинського районного нотаріального округу Чернігівської області, про встановлення факту родинних відносин, - задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, те що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_6 , є дочкою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення складено та підписано: 03.06.2025 року.

Суддя А.В. Янченко