Справа № 355/667/25
Провадження № 2/355/612/25
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

21 травня 2025 року селище Баришівка

Баришівський районний суд Київської області у складі головуючої судді Цирулевської М. В., розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

10 квітня 2025 року до суду надійшла позовна заява Акціонерного товариства комерційного Банку «ПРИВАТБАНК», за підписом представника позивача Кіріченка Віталія Михайловича, до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 квітня 2025 року головуючою суддею у даній справі визначено суддю Баришівського районного суду Київської області Цирулевську М. В.

З метою визначення територіальної підсудності справи судом направлено запит до Єдиного державного демографічного реєстру щодо зареєстрованого місця проживання відповідача. З Відповіді № 1283089 від 11.04.2025 слідує, що за вказаними у позовній заяві параметрами особу не знайдено. Зважаючи на означені обставини, 11.04.2025 судом направлено запит до Виконавчого комітету Баришівської селищної ради Броварського району Київської області. З відповіді означеного органу місцевого самоврядування від 17.04.2025 (отриманої судом 24.04.2025) вбачається, що відомості відсутні. 25.04.2025 судом направлено запит до Центрального міжрегіонального управління державної міграційної служби України в м. Києві та Київській області. З відповіді означеного органу державної влади 06.05.2025 (отриманої судом 20.05.2025) вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та знятий з реєстрації 14.04.2025 у зв`язку зі смертю.

Відповідно до положень ст. 25, 30 Цивільного кодексу України, ст. 46-48 Цивільного процесуального кодексу України (надалі також ЦПК України) позов може бути поданий лише до особи (відповідача), яка має цивільну процесуальну правоздатність та дієздатність. З моменту смерті фізичної особи цивільна процесуальна правоздатність та дієздатність припиняється.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якого до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі, серед іншого, у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

З наведеного вбачається, що дана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

При цьому, ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі, та визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю, після відкриття провадження у справі.

Отже, результати аналізу зазначених правових норм дають підстави для висновку, що чинним законодавством України не передбачено можливості пред`явлення позову до особи, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ч. 4 ст. 25 ЦК України припинилася. При цьому вирішення питання щодо належних процесуальних дій суду у наведеному випадку залежить від стадії судового провадження, на якій судом було встановлено факт пред`явлення позову до померлої особи.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб, що узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі №489/4072/16-ц, постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 20 червня 2019 року у справі №185/998/16-ц, постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2020 року у справі №473/1433/18. За позицією суду касаційної інстанції, на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому разі провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини 1 статті 255 ЦПК України). Залучення судом правонаступників відповідача, який помер ще до звернення позивача до суду, потребує зміни підстав та предмету позову, оскільки вимоги до боржника за кредитним договором і вимоги до спадкоємців боржника мають різні матеріально-правові підстави, що в свою чергу порушує принцип диспозитивності цивільного процесу, а також суперечить положенням ЦПК України щодо неможливості одночасної зміни і підстав, і предмета позову.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Оскільки в даному випадку, відповідач помер до пред`явлення позову до суду, що виключає можливість включення його до складу учасників справи в якості сторони, інформації щодо наявності спадкоємців немає, тому у відкритті провадження у даній цивільній справі слід відмовити.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 186, 258-261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя

Баришівського районного суду

Київської області Марина ЦИРУЛЕВСЬКА