Справа № 522/323/24
Провадження №2/522/275/25
У Х В А Л А

12 травня 2025 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси

у складі: судді - Бондар В.Я.,

за участю секретаря судового засідання - Єрганінової К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 10.01.2024 звернувся до Приморського районного суду міста Одеси з позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою у розмірі 33 454,80 грн.

Ухвалою суду від 15.01.2024 провадження у справі було відкрите, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з призначенням судового засідання на 12.03.2024.

У судовому засіданні 12.03.2024 проведеному за участі представника позивача ОСОБА_3 було оголошено перерву з метою перекладу позову з додатками та ухвали про відкриття провадження на румунську мову, до 09.04.2024.

26.08.2024 до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_4 про ознайомлення зі справою.

Ухвалою суду від 09.04.2024 доручено компетентному органу Республіки Молдова вчинити певні процесуальні дії, а саме: вручити копію позову з додатками, ухвалу про відкриття провадження у справі, судову повістку та допитати як відповідача ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), зупинено провадження у справі до надходження відповіді від компетентного органу Республіки Молдова.

12.12.2024 до суду надійшла заява ОСОБА_3 про розірвання угоди надання правової допомоги ОСОБА_1 .

До суду 17.02.2025 надійшов лист Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) разом з доказами про виконання доручення компетентним органом Республіки Молдова та відзивом ОСОБА_2 , яка вказує не брала гроші у ОСОБА_1 , не знає таку особу і ніколи не перебувала за адерсою: АДРЕСА_1 , а 20.10.2020 взагалі не була в Україні.

У період з 14.02.2025 по 28.02.2025 суддя Бондар В.Я. перебував у відпустці у зв`язку з чим лист отримано суддею 03.03.2025.

Ухвалою від 03.03.2025 провадження у справі поновлено, призначено справу до розгляду у судовому засіданні 26.03.2025.

У судове засідання 26.06.2025 учасники справи не з`явилися, ухвала про поновлення отримання адвокатом Джулай М.В. 03.03.2025.

Ухвалою від 26.03.2025 визнано явку ОСОБА_1 в судове зсідання 21.04.2025 обов`язковою.

Ухвала отримана адвокатом Джулай М.В. 26.03.2025.

У зв`язку з відсутністю доказів отримання ухвали позивачем та неявкою в судове засідання 21.04.2025 розгляд справи відкладено на 12.05.2025.

У судове засідання 12.05.2025 учасники справи не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому порядку. Адвокат Джулай М.В. отримав судову повістку 21.04.2025 про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

Адвокат як представник бере участь у судовому процесі від імені особи (сторони чи третьої особи), інтереси якої він представляє, відповідно наділений правами та обов`язками останньої (за умови, що в ордері немає застережень про обмеження повноважень адвоката). Участь адвоката як представника у судовому процесі головним чином полягає в реалізації процесуальних прав та обов`язків особи, яку він представляє, від імені цієї особи і для цієї особи. Це означає також, що процесуальні дії / рішення / позиція представника в судовому процесі створюють юридичні наслідки [саме] для особи, від імені якої він діє, і остання має теж це розуміти.

Участь сторони в судовому процесі через свого представника (адвоката), що є правом сторони, дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні підстави.

До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11 липня 2024 року у справі № 9901/236/21 (провадження № 11-102заі24).

Учасник справи, який бере в ній участь через представника, а саме адвоката, вважається таким, що отримав копію судового рішення, за результатами розгляду справи в суді першої інстанції, якщо представнику доставлено такий процесуальний документ до електронного кабінету.

До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 28 січня 2025 року при розгляді справи № 756/1579/24.

Тож, ОСОБА_1 належним чином сповіщений про час, дату та місце судового розгляду цивільної справи та про визнання його явки в судове засідання обов`язковою.

За ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 43 ЦПК України передбачені права та обов`язки учасників справи. Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. Користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п.3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому, позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Позивач належним чином сповіщений про всі судові засідання, шляхом доставлення процесуальних документів на електронну пошту його представника, зазначену у заяві про ознайомлення. Позивач не звертався до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності, проведення судового засідання в режимі відеоконференція чи з будь-якими іншими заявами.

Відтак норми ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення в даному разі питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання.

Поряд з цим, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява № 36655/02).

Відтак, суд зобов`язаний відповідним чином реагувати на недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який вимушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Позивач не виконав ухвалу суду про його обов`язкову явку у судове засідання.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, виходячи з аналізу чинного законодавства, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду, адже позивач та його представник двічі не з`явилися у судове засідання, в той час як нез`явлення сторони позивача перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 44, 130, 223, 257, 258, 260, 353, 354 ЦПК України

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали суду складено 15 травня 2025 року.

Суддя: В.Я.Бондар