Справа № 615/2373/24
Провадження № 2/615/102/25
27 травня 2025 року м. Валки
Валківський районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді - Левченка А.М.,
за участю секретаря судового засідання - Павлович В.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Валки Харківської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 615/2373/24
за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк»
про стягнення заборгованості,
Ухвалою Валківського районного суду Харківської області від 08.01.2025 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного. Відповідачу запропоновано надати відзив на позовну заяву.
Ухвалою суду від 05.02.2025 року, закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до судового розгляду по суті за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні
Представник позивача Акціонерного товариства Комерційного Банку «ПриватБанк» у судове засідання не з`явився, надав до суду клопотання про розгляд справи без його участі, в якому він позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного судового рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом надсилання рекомендованим листом судових повісток за адресою реєстрації, які повернулись до суду без вручення з позначкою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відзив на позовну заяву від відповідача до суду не надходив.
Згідно з п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: день про ставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Згідно із ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
У відповідності до приписів ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог з огляду на наступне.
З матеріалів справи судом встановлено, що ОСОБА_3 звернулась до Акціонерного товариства Комерційного Банку «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг та 27.10.2010 року підписала заяву № б/н про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, де зазначено, що відповідач згодна з тим, що ця заява разом з пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також тарифів є між нею та АТ КБ «Приватбанк» договором про надання банківських послуг. Також відповідач ознайомилась та погодилась із Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також тарифами банка, які були надані їй для ознайомлення у письмовій формі. Відповідач зобов`язалась виконувати Умови та правила надання банківських послуг, які розміщені на офіційному веб-сайті ПриватБанку, а також регулярно знайомитися з їх змінами на сайті ПриватБанку.
Як вбачається з виписки за договором №б/н за період з 08.08.2013 року по 11.07.2024 відносно ОСОБА_3 , остання починаючи з 08.08.2013 року по 24.12.2019 року активно користувалась кредитними коштами, здійснюючи операції щодо зняття кредитних коштів та погашення кредитної заборгованості.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла, актовий запис №2 від 08.01.2020 року, що вбачається із листа-повідомлення Головного управління Пенсійного фонду України №25/04.19-20 від 09.01.2020 року.
Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області 24.07.2020 року, спадкоємцем майна ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є її син ОСОБА_1 , який зареєстрований в АДРЕСА_1 , спадкова справа №4/2020, зареєстровано в реєстрі за №1 387.
Отже, спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 є ОСОБА_1
Згідно із статтею 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав i обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права i обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Перелік зобов`язань, які не входять до складу спадщини, визначений статтею 1219 ЦК України, до них не належать зобов`язання спадкодавця з повернення кредиту.
Виникнення у спадкоємців у разі прийняття спадщини обов`язку сплатити заборгованість боржника узгоджується зі змістом статті 1218 ЦК України, яка визначає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Оскільки зі смертю позичальника зобов`язання з повернення кредиту включаються до складу спадщини, строки пред`явлення кредитодавцем вимог до спадкоємців позичальника, а також порядок задоволення цих вимог, регламентуються статтями 1281, 1282 ЦК України.
За статтею 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.
Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.
Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.
Відповідно до статті 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
Тлумачення статті 1281 ЦК України свідчить, що вказана норма не встановлює певного порядку пред`явлення вимог кредиторів. Вимога може бути заявлена кредитором безпосередньо спадкоємцю, а також через нотаріуса за місцем відкриття спадщини, який у строк, встановлений статтею 1281 ЦК України, приймає вимоги кредиторів спадкодавця.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Згідно зі ст. 1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору.
У статті 526 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (стаття 530 Цивільного кодексу України).
Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 Цивільного кодексу України).
Згідно зі статтею 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
У статті 611 Цивільного кодексу України передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Суд враховує, що за чинним законодавством спадкоємці, які прийняли спадщину, повинні виконати боргові зобов`язання спадкодавця в межах дійсної вартості майна, одержаного ними у спадщину. Вартість спадщини визначається на час відкриття спадщини.
Отже, відповідальність спадкоємців за боргами спадкодавця обмежується вартістю майна, одержаного ними у спадщину.
Для всіх спадкоємців, як за законом, так і за заповітом, існує однакова межа відповідальності за боргами спадкодавця. За наявності декількох спадкоємців настає частковий обов`язок виконання зобов`язань: кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Таким чином, кредитори спадкодавця можуть пред`явити вимоги до будь-якого спадкоємця, але обсяг виконання боргового зобов`язання спадкоємцем не може перевищувати дійсної вартості отриманої ним спадщини і розміру боргів, що пропорційно припадають на його частку.
У найбільш загальному вигляді вартість майна, одержаного у спадщину, слід розцінювати як грошову оцінку такого майна відповідно до його ринкової вартості.
З урахуванням предмету спору у даній справі, до обов`язку позивача як кредитора спадкодавця належить доказування обставин щодо розміру заборгованості боржника на день відкриття спадщини, наявність спадкоємців боржника, дотримання кредитором строку, визначеного статтею 1282 ЦК України, і звернення з вимогою до спадкоємців боржника, а до обов`язку спадкоємця позичальника, у разі заперечення проти заявлених вимог, належить обов`язок доведення розміру та вартості успадкованого ним майна. Таким чином, обсяг спадкового майна та його вартість повинен доводити спадкоємець, який заперечує вимоги кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна.
Сторонами не надано до суду документів щодо вартості спадкового майна.
Разом з цим, очевидним для суду є той факт, що вартість та обсяг успадкованого майна ОСОБА_1 істотно перевищує борг в сумі 43 208,23 грн.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 3 ст. 1281 ЦК України, якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.
Враховуючи те, що претензія кредитора з метою встановлення кола спадкоємців була направлена до нотаріальної контори 18.10.2024 року, тобто про видачу свідоцтва про право на спадщину банк дізнався лише після спрямування вказаної претензії, а до суду позивач звернувся 31.12.2024 року, можна зробити висновок, що вимоги до спадкоємця ОСОБА_1 позивачем заявлено у межах шестимісячного строку з часу коли він дізнався про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.
Таким чином, на підставі вищенаведених правових норм ОСОБА_1 , як спадкоємець померлої ОСОБА_3 , зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора АТ КБ «ПриватБанк» повністю, але в межах вартості майна, одержаного ним у спадщину.
Згідно наданого позивачем розрахунку заборгованості, розмір заборгованості за кредитними договорами б/н від 27.10.2010 складає 43 208,23 грн. Розмір заборгованості не спростовано стороною відповідача.
З урахуванням викладеного, вимоги позивача до відповідача, як спадкоємця боржника, що прийняв після нього спадщину, є обґрунтованими та підлягають задоволенню, шляхом стягнення з відповідача на користь банку суми заборгованості померлого боржника за кредитним договором, що увійшов до складу спадщини у розмірі 43 208,23 грн.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 141, 223, 247, 259, 263-265, 280-284, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,
Позов Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором №б/н від 27.10.2010 року у розмірі 43 208 (сорок три тисячі двісті вісім) грн 23 коп.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» витрати по сплаті судового збору у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана до Валківського районного суду Харківської області протягом тридцяти днів з дня проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку позивачем, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, повністю або частково безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення суду набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:
відповідач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .
Повне судове рішення складено 29.05.2025 року
Суддя А.М. Левченко