Провадження № 2-во/761/107/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Матвєєва Ю.О. розглянувши заяву щодо виправлення описки в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 23 травня 2025 року по справі №761/15519/22 за заявою ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про розірвання договору та визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

У травні 2022 року заявник звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із заявою про вжиття заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про розірвання договору та визнання права власності.

23 травня 2025 року було задоволено заяву про вжиття заходів забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нежитлову будівлю по АДРЕСА_1 загальною площею 339,0 кв.м із забороною проводити відносно останньої суб`єктам у сфері державної реєстрації речових прав будь-які реєстраційні дії у відомостях Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

28 травня 2025 року заявник ОСОБА_1 надала до суду заяву про виправлення описки, шляхом зазначення дати народження боржника ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, арифметичні або граматичні помилки (описки), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення або постановив ухвалу. Способом усунення неточності рішення є виправлення описок та явних арифметичних помилок.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущену в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичної помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Як роз`яснено в пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливості реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як вбачається із матеріалів справи, 23 травня 2025 року Шевченківським районним судом м. Києва було задоволено заяву про вжиття заходів забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нежитлову будівлю по АДРЕСА_1 загальною площею 339,0 кв.м із забороною проводити відносно останньої суб`єктам у сфері державної реєстрації речових прав будь-які реєстраційні дії у відомостях Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Суд вправі здійснити технічну заміну елементу, яка є очевидною й такою, що в подальшому може ускладнити виконання судового рішення.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

У постанові Верховного Суду від 05 лютого 2020 року у справі № 362/2179/17, від 13 липня 2022 року в справі № 761/14537/15-ц, від 13 липня 2022 року в справі № 761/14537/15-ц вказано, що ухвала про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень має особливу правову природу, обумовлену її похідним характером, оскільки вона не вирішує будь-яких питань по суті, окрім як щодо виправлення допущених у судовому рішенні відповідного суду описок і очевидних арифметичних помилок або відмови у внесенні таких виправлень. Зміст ухвали про внесення виправлень у судове рішення завжди підпорядкований змісту судового рішення, до якого вносяться зміни, а тому оцінка правомірності постановлення такої ухвали з точки зору її змісту у випадку її оскарження в апеляційному чи касаційному порядку має здійснюватися одночасно з оцінкою змісту виправленого судового рішення. Отже, оскарження ухвали про внесення виправлень у судове рішення має здійснюватися в тому ж порядку, що і виправлене судове рішення, у тому числі з урахуванням інстанції суду, який прийняв таке рішення. Дотримання відповідного порядку оскарження може бути поєднано з наявністю відповідних обмежень права на оскарження тих чи інших судових рішень, крім випадків, коли суд, постановляючи ухвалу про внесення виправлень у судове рішення, вийшов за межі наданих йому законом повноважень.

Згідно п.3 ч.1 ст. 4 ЗУ «Про виконавче провадження» у виконавчому листі зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або прізвище, ім`я та, за наявності, по батькові (для фізичних осіб) стягувача та боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або адреса місця проживання чи перебування (для фізичних осіб), дата народження боржника - фізичної особи;

З матеріалів справи, вбачається, що суд помилково не зазначив дату народження боржника ОСОБА_3 , а тому слід усунути зазначену описку.

Оскільки описка дійсно має місце, то за вказаних обставин суд дійшов висновку про необхідність її виправлення без повідомлення учасників справи. При цьому суд зазначає, що виправлення зазначеної описки не змінює суті прийнятого судового рішення.

Щодо вимог про виключення даних про боржника 1, суд вважає, що вони не підлягають задоволенню, оскільки наявність його в числі боржників не впливає на виконання судового рішення, крім того він є стороною у справі.

Керуючись ст. ст. 258-260, 269 ЦПК України, суддя -

ВИРІШИВ:

Заяву заявника ОСОБА_1 про виправлення описки - задовольнити частково.

Виправити описку, що міститься у третьому, четвертому та п`ятому абзаці резолютивної частини ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 23 травня 2025 року у справі № 761/15519/25 та викласти у наступній редакції:

Дані про стягувача: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання/реєстрації: АДРЕСА_2 .

Дані про боржника 1: ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса місця проживання/реєстрації : АДРЕСА_3 .

Дані про боржника 2: ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса місця проживання/реєстрації : АДРЕСА_4 ).

В задоволенні решти заяви - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Ю.О. Матвєєва

29 травня 2025 року