Провадження № 2/686/4970/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 травня 2025 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Хараджа Н.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Держави України про відшкодування моральної шкоди,

встановила:

Позивач ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовною заявою до Держави України, в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у сумі 10 000 000,00 грн.

Перевіривши матеріали позовної заяви, вважаю, що її слід залишити без руху для усунення недоліків, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ч. 2 ст. 48 Цивільного процесуального кодексу України, сторонами в цивільному процесіє позивачі відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Як вбачається з позовної заяви, відповідачем по справі зазначено лише Держава України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2, ч. 1 ст. 170 ЦК України учасниками цивільних відносин є: держава Україна, Автономна Республіка Крим, територіальні громади, іноземні держави та інші суб`єкти публічного права. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

З положень ч. 2 ст. 48 ЦПК України вбачається, що позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

При цьому держава бере участь у справі як відповідач через відповідні органи державної влади, зазвичай, орган, діями якого заподіяну шкоду.

Відповідно до пунктів 63, 64 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 641/8857/17 (провадження № 14-514цс19) у цивільному судочинстві держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями саме у спірних правовідносинах, зокрема і представляти державу в суді (постанови Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 5023/10655/11 (провадження № 12-161гс18) (пункт 6.22), від 21 серпня 2019 року у справі № 761/35803/16-ц (постанова № 14-316цс19) (пункт 33), від 18 грудня 2019 року у справі № 688/2479/16-ц (провадження № 14-447цс19) (пункт 28)), зазвичай, орган, діями якого завдано шкоду.

Згідно з пунктом 71 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 грудня 2020 року у справі № 752/17832/14-ц (провадження № 14-538цс19) зроблено висновок про те, що у цивільному судочинстві держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах, зокрема представляти державу в суді (див. також постанови Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 5023/10655/11 (пункт 6.22); від 26 лютого 2019 року у справі № 915/478/18 (пункт 4.20); від 27 лютого 2019 року у справі № 761/3884/18 (пункт 33), від 26 червня 2019 року у справі 587/430/16-ц (пункт 26), від 18 грудня 2019 року у справі 688/2479/16-ц (пункт 22), від 18 березня 2020 року у справі № 553/2759/18 (пункт 35)). У справах про відшкодування шкоди державою остання бере участь як відповідач через той орган, діяннями якого заподіяно шкоду. На підставі наведеного суд дійшов висновку, що подана заява не відповідає вимогам зазначеним у ст.175,177 ЦПК України.

Отже, відповідачем у справах про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду, є держава,яка бере участь у справі через відповідний орган державної влади.

Проте у позові не зазначено в якості відповідача жодного органу, через який Держава України бере участь як відповідач та діяннями якого заподіяно шкоду.

Крім того, відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Проте вказані вимоги, в тому числі стосовно відповідача, у позові не виконані.

Частиною 11 ст. 187 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного ЦПК України.

Отже, заявнику необхідно усунути вказані вище недоліки заяви подавши позовну заяву у новій редакції, в якій вказати належного відповідача у справі.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст.48, 175, 177, 187, 294, 318 ЦПК України, суддя

постановила :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави України про відшкодування моральної шкоди, залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків 5 днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити заявнику, що у випадку невиконання вимог даної ухвали, позовна заява буде залишена без розгляду.

Копію ухвали направити для відома та виконання позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького

міськрайонного суду Н.В. Хараджа