Справа № 303/9835/24
П О С Т А Н О В А

Іменем України

19 травня 2025 року м. Ужгород

Колегія суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі:

головуючого судді Собослоя Г.Г.,

суддів: Джуги С.Д., Мацунича М.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження за правилами письмового провадження, без проведення судового засідання, апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Оболонь інвест плюс» на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду від 19 грудня 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Оболонь інвест плюс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И Л А :

У грудні 2024 року ТОВ ФК «Оболонь інвест плюс» звернулася до суду із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 12 грудня 2024 року подану позовну заяву ТОВ ФК «Оболонь інвест плюс» залишено без руху. Для усунення недоліків судом було встановлено термін протягом п`яти днів з часу отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

18 грудня 2024 року представником позивача на виконання вимог ухвали суду першої інстанції було подано заяву про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 19.12.2024 ТОВ ФК «Оболонь інвест плюс» відмовлено в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, а позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись із таким судовим рішенням ТОВ ФК «Оболонь інвест плюс» оскаржило таке у апеляційному порядку та просило ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. Вважає, що суд відмовляючи у задоволенні клопотання не надав позивачу додатковий строк для усунення недоліків позовної заяви, чим формально підійшов до вирішення цього питання і передчасно повернув позовну заяву позивачеві.

Заслухавши суддю-доповідача, вивчивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції з таких підстав.

Відповідно до ч. 2ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зокрема, про повернення заяви позивачеві (п. 6 ч.1ст.353 цього Кодексу), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч.13ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

З матеріалів справи вбачається, що 19 грудня 2024 року ТОВ «ФК «Оболонь інвест плюс» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості у розмірі 17 967 052,39 гривень.

Ухвалою судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 13 грудня 2024 року вищезазначену позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня отримання ухвали, шляхом сплати судового збору у сумі 269 505,78 гривень.

На виконання ухвали ТОВ «ФК «Оболонь інвест плюс» надіслало клопотання про відстрочення сплати судового збору та вважати таке заявою про усунення недоліків (а.с.86-90).

Ухвалою судді Мукачівського міськрайонного суду від 19.12.2024 у задоволенні клопотання ТОВ «ФК «Оболонь інвест плюс» про відстрочення сплати судового збору відмовлено, а позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, суддя суду першої інстанції виходив з того, що позивач вимоги ухвали суду від 12.12.2024 не виконав, а відтак позовна заява підлягає поверненню.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви визначені статтями175,177 ЦПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Законом України "Про судовий збір" визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

Разом з тим, особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, у якому навести обставини щодо її майнового стану, за наявності підстав, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом повноважень зменшити тягар судових витрат стосовно сплати судового збору. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами. Таке клопотання скаржник повинен заявити в позовній заяві. Тобто строк подання такого клопотання визначений днем подання позовної заяви. У разі пропущення скаржником зазначеного процесуального строку подання клопотання про відстрочення сплати судового збору він може подати до суду заяву про поновлення такого строку одночасно з клопотанням про відстрочення сплати судового збору та доказами, що підтверджують таке клопотання.

Частинами першою-третьою ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175і177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу, в якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст. 185 ЦПК України).

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

У разі коли після постановлення судом ухвали про залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку на усунення її недоліків, а саме подання доказів сплати судового збору, позивач звернувся до суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, суд може залишити таке клопотання без розгляду з підстав пропущення строку його подання або за заявою позивача поновити цей строк та розглянути клопотання по суті.

У випадку залишення судом клопотання про відстрочення сплати судового збору без розгляду або відмови в задоволенні такого клопотання суд постановляє ухвалу, яку направляє заявнику.

Отримавши її, позивач повинен виконати ухвалу суду про залишення позовної заяви без руху, а саме подати суду докази сплати судового збору. У випадку якщо позивач не встигає цього зробити до закінчення строку, наданого судом або встановленого законом на усунення недоліків, він може звернутись до суду із заявою, відповідно, про продовження або поновлення зазначеного строку.

Для цього перед постановленням ухвали про повернення позовної заяви з підстави неусунення позивачем її недоліків суд має переконатись, що скаржник отримав ухвалу про залишення без розгляду або відмову в задоволенні його клопотання про відстрочення від сплати судового збору та має розумний строк для сплати судового збору і подання заяви про продовження або поновлення строку на усунення недоліків разом з доказами сплати судового збору.

Якщо позивач звернувся до суду із заявою про продовження або поновлення встановленого судом або законом строку на усунення недоліків разом з доказами сплати судового збору, то суд може продовжити або поновити пропущений строк, прийняти докази сплати судового збору та відкрити провадження у справі, якщо визнає причини його пропуску поважними, або відмовити у продовженні, поновленні пропущеного строку та повернути позовну заяву.

Подібні за змістом висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.10.2023 у справі №910/10939/22.

У цій справі ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 12.12.2024 залишено позовну заяву без руху; встановлено строк у п`ять днів з дня отримання цієї ухвали на усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду доказів сплати судового збору в розмірі 269 505,78 гривень, 18.12.2024 позивач подав заяву про усунення недоліків, в якій заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору без клопотання про поновлення строку для подання такого.

Суд першої інстанції розглянув по суті клопотання заявника про відстрочення сплати судового збору від 18.12.2024, оскаржуваною ухвалою відмовив у задоволенні такого та, водночас, повернув позовну заяву позивачу через неусунення її недоліків - ненадання доказів сплати судового збору.

З наведеного вбачається, що суд першої інстанції одночасно постановив ухвалу про відмову заявнику у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору та про повернення позовної заяви. Як наслідок, позивач був позбавлений можливості дізнатись про те, що йому відмовили у задоволенні клопотання та, відповідно, не зміг сплатити судовий збір і усунути недоліки позовної заяви.

При цьому, колегія суддів зауважує, що подане клопотання про відстрочення сплати судового слід було залишити без розгляду, оскільки таке подано з пропуском строку, а клопотання позивачем про поновлення такого не порушувалося.

Однак розглянувши по суті клопотання та дійшовши висновку про відсутність правових підстав для його задоволення, суд першої інстанції мав постановити відповідну ухвалу, направити її позивачу та переконатись, що він отримав цю ухвалу і має розумний строк для сплати судового збору та подання заяви про продовження або поновлення строку на усунення недоліків разом з доказом сплати судового збору.

Проте суд не дотримався наведеного алгоритму дій, який є необхідним під час розгляду клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви згідно з положеннями процесуального законодавства та висновками Верховного Суду та передчасно застосував положення ч. 3 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви.

Таким чином, оскаржувана ухвала судді суду першої інстанції підлягає скасуванню з підстав, передбачених п. 4 ч.1ст. 379 ЦПК України,із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду зі стадії вирішення питання щодо відкриття провадження.

Керуючись ст.368, ч. 2 ст.369, п. 6 ч. 1 ст.374, п. 4 ч. 1 ст.379,381,382,384 ЦПК України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Оболонь інвест плюс» задовольнити.

Ухвалу судді Мукачівського міськрайонного суду від 19 грудня 2024 року року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено та підписано суддями 19 травня 2024 року.

Головуючий:

Судді: