РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/1634/24

Провадження № 2/293/83/2025

21 травня 2025 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

за участі секретаря судового засідання Тишкевич К.Б.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Черняхів справу за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_3

за участі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області

про захист права власності та зобов`язати вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

Процесуальні дії по справі.

20.11.2024 ОСОБА_1 звернувся до ОСОБА_3 з позовною заявою за змістом якої просить:

- зобов`язати ОСОБА_3 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , ліквідувати недоліки, шляхом:

перенесення каналізаційної труби на земельній ділянці, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , з проведеної ОСОБА_1 труби водяної мережі;

облаштування самовільно збудованої вигрібної ями на земельній ділянці, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , згідно вимог ДБН В 2.5-64 та ДБН В 2.5-75.

21.11.2024 суд у порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України звернувся до Виконавчого органу Черняхівської селищної ради з метою отримання інформації, щодо зареєстрованого місця проживання ОСОБА_3 .

29.11.2024 на адресу суду з Черняхівської селищної ради надійшов лист, згідно якого гр. ОСОБА_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Ухвалою від 25.11.2024 суд залишив позовну заяву без руху та надав позивачу строк для усунення виявлених недоліків.

09.12.2024 на адресу суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою від 12.12.2024 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі.Розгляд справи постановив здійснювати за правилами загального позовного провадження.Підготовче засідання призначив на 14.01.2025.

Одночасно п.4 цієї ухвали суд постановив залучити до розгляду справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Черняхівську селищну раду Житомирського району Житомирської області.

Ухвалою від 14.01.2025, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання від 14.01.2025, суд відклав підготовче судове засідання на 11.02.2025.

Ухвалою від 11.02.2025, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання від 11.02.2025, суд відклав підготовче судове засідання на 05.03.2025.

25.02.2025 позивач подав до суду заяву про зміну предмету позову, за змістом якої просить: зобов`язати ОСОБА_3 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , ліквідувати недоліки, шляхом перенесення каналізаційної труби на земельній ділянці, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , з проведеної ОСОБА_1 труби водяної мережі.

Ухвалою від 05.03.2025, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання від 05.03.2025, суд відклав підготовче судове засідання на 24.03.2025.

Ухвалою від 24.03.2025, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання від 24.03.2025, суд закрив підготовче засідання та призначив справу до розгляду по суті на 21.04.2025.

Одночасно вказаною вище ухвалою, суд прийняв до розгляду заяву позивача про зміну предмету позову від 25.02.2025 в порядку ст. 49 ЦПК України.

Ухвалою від 21.04.2025, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання від 21.04.2025, суд відклав розгляд справи по суті на 21.05.2025.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Позовні вимоги, з урахуванням зміни предмету позову, мотивовані тим, що ОСОБА_1 (позивач) є власником квартири за адресою: АДРЕСА_4 , де постійно і проживає.

Позивач зазначає, що 27.07.2020 року Комунальним підприємством "Черняхів-Добробут" Черняхівської селищної ради йому затвереджені та видані технічні умови №3 на приєднання квартири АДРЕСА_5 до централізованих систем водопостачання та водовідведення Комунального підприємства "Черняхів-Добробут" Черняхівської селищної ради.

Пояснює, що на іпдтаві технічних умов та відповідно до Правил користування Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затвердженого наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 27.06.2008 №190, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 07.10.2008 за № 936/15627 (із змінами), ним за власні кошти було споруджено 20-ти метровий водопровідний ввід (трубопровід) від мережі виконавця комунальної послуги у місці приєднання, з колодязем, патрубком і запірною арматурою до зовнішньої стіни квартири АДРЕСА_5 .

За результатами виконаних будівельних робіт з влаштування водопровідної мережі (водопровідного вводу) було підключено збудовану водопровідну мережу до центральних систем водопостачання та водовідведення Комунального підприємства "Черняхів-Добробут" Черняхівської селищної ради.

Зазначає, що водопровідна мережа проходить по прибудинковій території багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

Позивач доводить, що власницею квартири за адресою: АДРЕСА_1 - ОСОБА_3 (відповідачем) 17.07.2024 року самовільно, без відповідних документів, в землю закопано каналізаційну трубу з відходами та облаштовано вигрібну яму від своєї квартири поверх поліпропіленових труб водопровідної мережі, які ним було прокладено згідно технічних умов на приєднання його квартири до централізованих систем водопостачання та водовідведення Комунального підприємства "Черняхів-Добробут" Черняхівської селищної ради, що порушує його право користування ділянкою та належне використання водпроаідної мережі.

Вказує, що його звернення до Черняхівської селищної ради та до Головного управління Держпродспоживслужби в Житомирській області про зобов`язання відповідача перенести каналізаційні труби з поліпропіленових труб водопровідної мережі, яка приєднана до його квартири за власні кошти, позитивних результатів не дали, відповідач добровільно вирішити питання перенесення каналізаційних труб відмовляється.

З метою захисту свого порушеного права користування земельною ділянкою та належне використання водпроаідної мережі позивач звернувся до суду з даним позовом.

Позивач та його представник в судовому засіданні підтримали поданий позов, просили його задовольнити.

Відповідач про причини неявки суд не повідомив, про день, час та місце розгляду справи в був повідомлений своєчасно та належним чином, шляхом поштового відправлення за місцем проживання: АДРЕСА_6 (а.с.56,57,68,94,96,114).

Відповідач, у порядку ст. 178 ЦПК України, у визначений строк відзиву на позовну заяву не подав.

Третя особа повноважного представника в судове засідання не направила, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином та своєчасно. Письмових пояснень щодо позову не подала.

Як встановлено, частиною 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Зважаючи, що учасники справи повідомлені належним чином та своєчасно про дату час та місце розгляду справи, клопотань про відкладення розгляду справи суду не надійшло, явка відповідача судом не визнавалась обов`язковою, участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторін, а також враховуючи, що відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву, суд дійшов висновку про розгляд справи без участі відповідача та третьої особи за наявними матеріалами відповідно до приписів ч. 8 ст. 178 ЦПК України.

В ході розгляду справи, суд відповідно до п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України, створив сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ЦПК України.

У судовому засіданні від 21.05.2025 відповідно до ч.6 ст. 259, ст. 268 ЦПК України, суд оголосив скорочене (вступну та резолютивну частину) рішення суду.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин.

Згідно із копією свідоцтва № НОМЕР_1 про право власнсті на житло від 07.12.1993, ОСОБА_1 (позивач) та членам його сім`ї ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на праві приватної, спільної власності належить квартира за адресою: АДРЕСА_4 (а.с.7).

Згідно із змістом Технічних умов №3 від 27.07.2020 на приєднання кв. АДРЕСА_5 до централізованих систем водопостачання та водовідведення КП "Черняхів-Добробут" Черняхівської селищної ради смт Черняхів, замовником на приєднання вопровідної мережі (нова водопровідна мережа) є ОСОБА_1 . Місцем підключення до водопровідної мережі Д-76 мм є поліпропіленова труба Д-32 мм з тиском в точці підключення від 2,0 до 3,0 а (кгс/кв. см), мережа/тупикова/ на ділянці мережі, яка проектується встановити: оборотний клапан, запірну арматуру Д-32 мм, лічильник води, фільтр, 2 крани з приведенням схеми установки приладу обліку води (а.с.8,9).

Згідно із копією калькуляції вартості видачі технічних умов від 27.08.2020, затвердженої директором КП "Черняхів-Добробут" визначено вартість розроблення складання текстової частини ТУ, технічне оформоення, що у загальній вартості для фізичних осіб становить 343,00 грн /для ФОП та підприємств 373,00 грн (а.с.10).

Відповідно до копії договору № 303а з централізованого водопостачання та водовідведення від 08.09.2020, укладеного між КП "Черняхів-Добробут" та ОСОБА_1 (позивач) сторони договру погодили визначені ним умови стосовно надання /оплати послуг з централізованого водопостачання та водовідведення, визначили права та обов`язки сторін/точки розподілу з водопостачання та водовідведення з адаресою: АДРЕСА_4 (а.с.11).

Згідно із копіями чеків від 18.10.2024 та від 21.10.2024 КП "Черняхів-Добробут" ОСОБА_1 здійснив плату за водопостачання у розмірі 51 грн (а.с. 12).

Згідно із змістом копії скарги адресованої ОСОБА_1 на адресу Черняхівської селищної ради від 19.08.2024 та Головного управління Держпродспоживслужби в Житомирській області від 23.09.2024, ОСОБА_1 зазначає про допущені порушення ОСОБА_3 технічних умов (скарга від 19.08.2024) та санітарних норм (скарга від 23.09.2024), внаслідок закопування каналізаційних труб поверх належних йому труб водяної мережі та відповідно позивач просив вжити відповідних заходів до Дорошенко Н,А, (відповідача) (а.с.13,15).

Листом відділу поліцейської діяльності №1 Житомирського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Житомирській області від 11.09.2024, адресованного ОСОБА_1 повідомлено про розгляд його звернення про конфлікт з невідомими особами з приводу прокладення ними труб для каналізації, та вказазно, що аналогічна заява розглядається Черняхівською селищною радою, за наслідками якої має бути прийняте рішення (а.с. 14).

Листом Черняхівської селищної ради від 16.09.2024 №804-С ОСОБА_1 повідомлено про розгляд його звернення стосовно самовільного закопування гр. ОСОБА_6 каналізаційних труб на проведені труби заявника від 19.08.2024, комісією з виїздом на місце, та за змістом якого комісією рекомендовано усунути всі недоліки з метою вирішення проблеми із вигрібою ямою та облашувати згідно вимог ДБН В2.5-64 та ДБН В 2.5-75 (а.с.16-17).

За даними копії відповіді Черняхівської селищної ради на запит представника позивача-адвоката Чайківської Н.М., стосовно надання засвідченої копії Акта обстеження земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 , що складений комісією на підставі заяви скарги ОСОБА_1 (за зверненням №С-804 від 29.08.2024 щодо самовільного закопування гр. ОСОБА_6 каналізаційних тркб поверх проведеної ОСОБА_1 водної мережі), Черняхівська селищна рада повідомила про надання обґрунтованої відповіді за звернення ОСОБА_1 під особистий підпис та одночасно роз`яснила, про відсутність підстав здійснення державного контролью за використанням та охороною земель, з підстав відсутності прийнятого рішення про здійснення державного контролю за використанням та охороною земель на території громади та те, що будинок в якому проживає гр. ОСОБА_1 не є комунальню власністю та не знаходиться на балансі Черняхівської селищної ради (а.с.71-73).

Згідно із листом Головного управління Держпродспоживслужби в Житомирській області щодо звернення гр. ОСОБА_1 про порушення чинного законодавства при облаштуванні власної каналізаційної мережі сусідами, Головне управління Держпродспожив служби в Житомирській області з посиланням на норми Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діляності", повідомлено позивача про відсутність в управлінні підстав здійснювати заходи державного нагляду щодо приватних осіб та приватних житлових будинків.

Із змісту листа також слідує, що відповідно до Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" спеціалісти Держпродспоживслужби приймають участь в роботі комісій, створених органами місцевого самоврядування.

Листом від 27.09.2024 №Вих-3336/15-02/ДА спеціалістами Житомирського районного управлінні Головного управління Держпродспоживслужби в Житомирській області було ініційовано перед селищним головою Черняхівської селищної ради питання створення комісії по розгляду обставин звернення, проте спеціалісти Житомирського районного управління Головного управління до роботи комісії не залучались.(а.с.75-76).

Позивач доводить, що діями ОСОБА_3 , яка є власником кв. АДРЕСА_7 , порушенного його право користування земельною ділянкою та належне використання водпровідної мережі.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Згідно з частиною першою статті 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до частини першої статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до частини першоїстатті 319 ЦК України кожен власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Разом з тим право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою (частина першастатті 358 цього Кодексу).

Зазначені положення щодо користування власністю цілком повинні застосовуватися до майнових прав на майно, зокрема, до права користування земельною ділянкою. Тому право користування земельною ділянкою визначається відповідно до часток кожного з власників нерухомого майна, яке знаходиться на цій земельній ділянці, якщо інше не було встановлено домовленістю між ними. Однак у будь-якому випадку наявне в однієї особи право не може порушувати права іншої особи (частина п`ятастатті 319 ЦК України).

Як визначено нормами частин 2,3 ст. 42 Земельного Кодексу України, земельні ділянки, на яких розташовані багатоквартирні будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкові території державної або комунальної власності, надаються в постійне користування підприємствам, установам і організаціям, які здійснюють управління цими будинками. Порядок використання земельних ділянок, на яких розташовані багатоквартирні будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкові території, визначається співвласниками.

Реалізація співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників (ч. 2 ст. 6 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку").

Співвласники зобов`язані, зокрема, забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку; використовувати спільне майно багатоквартирного будинку за призначенням; додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм (п.п.1-3 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку").

Отже, земля на якій розташований багатоквартирний будинок та її прибудинкова територія, призначена для розміщення та обслуговування житлового будинку й належних до нього будівель і споруд та має задовольняти інтереси всіх мешканців цього будинку.

Як встановлено судом, водопровідна мережа проходить по прибудинковій території багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 , та приєднана відповідно технічних умов №3 від 27.07.2020 на приєднання кв. АДРЕСА_5 до централізованих систем водопостачання та водовідведення КП "Черняхів-Добробут" Череяхівської селищної ради.

Власником квартири АДРЕСА_5 є ОСОБА_1 (позивач).

За даними позивача власником кв. АДРЕСА_7 є ОСОБА_3 (відповідач), яка за твердженнями позивача допустила порушення при облаштуванні каналізаційної мережі, а саме без дозвільних документів поверх прокладених труб водопровідної мережі проклала каналізаційні труби до облаштованої вигрібної ями, що призвело до порушення прав позивача на користування земельною ділянкою прибудинкової території багатоквартирного будинку та належне використання водпровідної мережі.

Державними санітарними нормами та правилами утримання територій населених місць, затвердженими наказом Міністерства охорони здоров`я України № 145 від 17 березня 2011 року, визначено, що вигрібна яма (вигріб) - це інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана щільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів.

Відповідно до пункту 2.21 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць рідкі відходи, що утворюються у житлових та громадських будівлях і спорудах за відсутності централізованого водопостачання та водовідведення, допускається зберігати у вигрібних ямах (вигребах). У разі наявності дворових вбиралень вигрібна яма може бути спільною. Вигріб повинен бути водонепроникним та мати щільно прилягаючу кришку. Об`єм вигребу розраховується виходячи з чисельності населення, що ним користується.

Відповідно до пункту 2.22 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, вигреби повинні бути віддалені від меж земельних ділянок навчальних та лікувально-профілактичних закладів, стін житлових та громадських будівель і споруд, майданчиків для ігор дітей та відпочинку населення на відстань не менше 20 м.

В умовах нецентралізованого водопостачання вигреби на території присадибної ділянки повинні бути віддалені від індивідуальних колодязів і каптажів джерел на відстань не менше 20 м, водночас відстань від вигребів до громадських колодязів і каптажів джерел повинна бути не менше 50 м. Слід також враховувати напрямок схилу ділянки.

Згідно із Державними будівельними нормами України «Каналізація. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування ДБН В.2.5-75:2013» каналізацію об`єктів слід проектувати відповідно до ДБН А.2.1-1, ДБН А.2.2-1, ДБН А.2.2-3, ДБН А.3.1-5, ДБН Б.2.2-12, ДБН Б.1.1-15, ДБН В.1.2-5, ДСТУ-Н Б В.2.5-68, ДСТУ Б А.2.2-7 на основі затверджених генеральних планів і схем каналізації населених пунктів, районних схем каналізації та іншої містобудівної документації, а також технічних умов, отриманих при розробленні завдання на проектування, даних паспортизації існуючих мереж, споруд та їх елементів.

Відповідно до Державних будівельних нормам України «Внутрішній водопровід та каналізація…ДБН В.2.5-64:2012», при проектуванні систем холодного, гарячого водопостачання та каналізації мають бути застосовані труби, фасонні вироби, деталі з`єднувальні згідно з чинними нормативними документами та відповідати вимогам Технічного регламенту. Вибір матеріалу труб для систем холодного і гарячого водопостачання слід проводити з урахуванням функціонального призначення будинку, будівлі, споруди, приміщень та умов роботи трубопроводів, температури рідини, що транспортується, а також терміну служби трубопроводів та вимог до якості води.У системах холодного та гарячого водопостачання рекомендується використовувати труби та фітинги з полімерних матеріалів (з огляду на їх стійкість до всіх видів корозії, включно електрохімічної, хімічної, бактеріологічної, значно меншу масу, більшу гнучкість та менший гідравлічний опір потоку) та труби і фітинги з металів, стійких до атмосферної корозії (з кольорових металів - міді та сплавів на її основі, з нержавіючої сталі та труби сталеві з внутрішнім та зовнішнім антикорозійним покриттям). При проектуванні систем водопостачання та каналізації з пластикових труб слід враховувати вимоги ДСТУ-Н Б В.2.5-40, а також властивості пластмас (горючість, повзучість внаслідок впливу некомпенсованого напруження в стінці труб та фасонних виробів, значно менших ніж у металевих труб, міцність та стійкість до впливу високих температур). При проходженні труб із полімерних матеріалів крізь стіни та міжповерхові перекриття мають бути застосовані гільзи прохідні вогнезахисні згідно з 4 ДБН В. 1.1-7.

Найменшу глибину закладання каналізаційних труб треба приймати за умови забезпечення труб від руйнування під дією постійних і тимчасових навантажень, але не меншою ніж глибина промерзання ґрунту. Каналізаційні трубопроводи, які прокладаються в приміщеннях, де при експлуатації можливе їх механічне пошкодження, повинні бути захищені, а ділянки мережі, які експлуатуються при мінусових температурах, - утеплені. У побутових приміщеннях допускається передбачати прокладання труб на глибині 0,1 м від поверхні підлоги до верху труби.

Відповідно до статті 30 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", технічні умови - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об`єкта будівництва, які мають відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та електронних комунікацій.

Фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявою.

Технічні умови повинні відповідати законодавству, містити достовірну інформацію та обґрунтовані вимоги до об`єктів будівництва, а також відповідати намірам заявника щодо забудови земельної ділянки.

Склад, зміст, порядок надання технічних умов та порядок визначення вартості послуг з їх надання визначаються відповідними центральними органами виконавчої влади або державними колегіальними органами.

Відповідно до Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України №190 від 27.06.2008 приєднання до систем централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення здійснюється відповідно до технічних умов (додаток 2), виданих виконавцем послуги з централізованого водопостачання/централізованого водовідведення, та розробленого і затвердженого в установленому порядку проєкту на приєднання (п.1 розділу ІІІ Правил).

Згідно із Правилами, власник земельної ділянки, по якій проходять водопровідні мережі та мережі водовідведення, зобов`язаний забезпечити збереження зон санітарної охорони відповідно до Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення» (п.7 Розділу ІІ Правил).

Пунктом 3 Розділу ІІІ Порядку, для одержання технічних умов споживач подає виконавцю послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення такі документи: заяву; опитувальний лист (додаток 3); ситуаційний план з визначенням місця розташування земельної ділянки на відповідній території - в масштабі 1 : 500 із зазначенням підземних інженерних комунікацій (при необхідності); копії документів, які підтверджують право власності або користування земельною ділянкою; викопіювання з містобудівної документації зі схемою прив`язки до систем водопостачання та водовідведення, яка пропонується; копію дозволу на спеціальне водокористування та копію спеціального дозволу на користування надрами (у разі наявності обов`язку щодо їх отримання); розрахунок витрат водоспоживання і водовідведення об`єкта згідно з діючими нормами, завірений підписами керівника проєктної організації та замовника; у разі наміру замовника приєднатися до водопровідної мережі та/або мережі водовідведення, які не належать виконавцю послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення, додатково надається погодження (згода) власника цих мереж. Передумовою для приєднання об`єктів до систем централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення є визначена виконавцем послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення технічна можливість доступу споживачів до відповідних послуг на основі оцінки впливу, визначеної Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», підключення об`єкта за умови дотримання належного рівня надання послуг з урахуванням наявності мереж, їх пропускної здатності, параметрів тиску, спроможності очисних споруд.

Відповідно до Правил не допускається будь-яке самовільне приєднання об`єктів водоспоживання до діючих систем централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення (включаючи приєднання до будинкових вводів, внутрішньобудинкових мереж або до мереж споживачів (розділу ІV).

Самовільним приєднанням до систем централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення вважається: приєднання до водорозбірної колонки за відсутності технічних умов; приєднання до систем централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення, здійснене за відсутності технічних умов; приєднання до систем централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення, здійснене із порушенням наданих виконавцем послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення технічних умов; приєднання до систем централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення, виконане без участі представників виконавця послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення або із порушенням вимог розділу III цих Правил; користування системами централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення без укладання із виконавцем послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення договору про надання таких послуг; самостійне приєднання до систем централізованого питного водопостачання та/або централізованого водовідведення; відсутність або невідповідність нормам розміщення споживачем засобів комерційного обліку води; зафіксовані виконавцем послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення факти пошкодження пломб, індикаторів впливу магнітного поля, втручання у роботу та виведення з ладу вузлів комерційного обліку води; використання води для господарських потреб з самостійних протипожежних систем, що живляться від спільних мереж; недопущення чи перешкоджання виконавцю послуги з централізованого водопостачання/централізованого водовідведення у встановленні чи опломбуванні вузла комерційного обліку чи його елементів, проведенні обстеження мереж водопостачання та водовідведення споживача та їх обладнання, знятті показників засобу обліку.

Споживачі, у яких виявлено порушення, відповідно до цього пункту підлягають відключенню від системи централізованого питного водопостачання та/або централізованого водовідведення, а витрати на від`єднання/приєднання оплачуються цими споживачами.

Факт самовільного приєднання до систем централізованого питного водопостачання та/або централізованого водовідведення згідно з пунктами 1, 2 цього розділу фіксується представником виконавця послуги з централізованого водопостачання/централізованого водовідведення за участю споживача, який самовільно приєднався до цих систем, про що складається акт про виявлення самовільного приєднання та/або самовільного користування (додаток 4).

З аналізу вказаних вище положень нормативно-правових актів, що регулюють питання облаштування каналізації як за відсутності централізованого водопостачання та водовідведення, так і за його наявності, та наявних у матеріалах справи письмових доказів, наданих позивачем, встановити наявність допущених порушень відповідачем у облаштуванні каналізаційних труб/водовідведення, зокрема, без тих чи інших відповідних дозвільних документів та недотриманні санітарних норм, суд не має можливості.

Водночас позивачем не порушувалося клопотання про проведення у справі відповідної технічної експертизи. Саме за результатами дослідження експерта можливо було б встановити дотримання тих чи інших норм облаштування каналізаційних труб та відповідно дотриманих санітарних норм.

Окрім того, не знайшли свого підтвердження належними, допустимими та достатніми доказами доводи позивача про придбання та облаштування водопровідного вводу (трубопровід) за його власні кошти та те, що такий трубопровід є його собистою власністю.

Разом з тим, безпосереднє посилання позивача на результати розгляду його звернення Черняхівською селищною радою та встановлені порушення не можуть бути прийняті судом до уваги, оскільки не стосуються предмета спору та за встановлених обставин Черняхівська селищна рада не є тим компетентним органом щодо вирішення даного питання.

Суд зазначає, що недоведеність вказаних обставин виключає наявність підстав для задоволення позовних вимог про зобов`язання відповідача у перенесенні каналізаційних труб.

Комі того позивачем не подано до суду жодного належного та допустимого доказу порушення його прав саме діями відповідача. Таким чином суд дійшов висновку, що позивач не довів суду порушення його прав діями відповідача.

Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України).

Відповідно до змісту ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно із ч.2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 79, 80 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, а достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона покликається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З урахуванням наведеного, суд дійшов переконання, що позивачем не доведено, що на час звернення до суду з позовом діями відповідача порушено право позивача на користування земельною ділянкою прибудинкової території багатоквартирного будинку та водопровідною мережею, зокрема, як і доказів, які вказували б на порушення тих чи інших норм облаштування відповідачем каналізаційної мережі.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у спразі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів)

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

За викладених фактичних обставин, суд відмовляє у задоволені позову за недоведеністю та необґрунтованістю позовних вимог належними, допустимими та достаніми доказами.

Розподіл судових витрат

В порядку ч.6. ст. 141 ЦПК України судовий збір слід компенсувати за рахунок держави.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 280-284,354,355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволені позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга поданапротягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_8 , РНОКПП НОМЕР_2 )

Відповідач: ОСОБА_3 (адреса проживання: АДРЕСА_8 , адреса реєстрації: АДРЕСА_9 )

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Черняхівська селищна рада Житомирського району Житомирської області (адреса місця знаходження:майдан Рад, 1, с-ще Черняхів, Житомирський район, Житомирська область, 12301, )

Повне рішення складено та підписано: 02.06.2025

Суддя Людмила ЛОСЬ