Справа № 209/6123/24
Провадження № 2-с/209/331/25
У Х В А Л А

26 травня 2025 року м. Кам`янське

Суддя Дніпровського районного суду міста Кам`янського Лобарчук О.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Медведєва Ліна Василівна, про скасування судового наказу,

В С Т А Н О В И В :

26 травня 2025 року представник заявника ОСОБА_1 адвокат Медведєва Л.В. звернулась до суду з заявою в якій просить: скасувати судовий наказ, виданий Дніпровським районним судом м.Дніпропетровської області від 27.09.2024 року про стягнення солідарно з ОСОБА_2 на користь Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради "Аульський водовід", загальну заборгованість за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення за період з 01.03.2020 року по 01.08.2024 року в розмірі 14 377,86 гривень та нарахованої пені у розмірі 304,95 гривень, а також сплачений судовий збір.

В обґрунтування заяви зазначено, що з даним судовим наказом Боржник ОСОБА_1 не згодна та вважає, що він підлягає скасуванню з наступних підстав. Наявність спору про правою. Основною причиною скасування судового наказу є незгода Боржника з сумою заборгованості, вказаної в тексті судового наказу, у зв`язку з не проживанням в цій квартирі мешканців, а також пропущення стягувачем строку позовної давності. Таким чином, покладення на Боржників обов`язків сплати щомісячно за послуги, які Боржники фактично не отримували і не ознайомлені навіть з Договором, є спором про право.

Вивчивши заяву про скасування судового наказу, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд зазначає, що у заяві не викладені причини пропуску строку для подання заяви про скасування судового наказу.

Поряд з цим, слід зазначити, що відповідно до ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Судовий наказ Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 27.09.2024 р. було оприлюднено у Єдиному державному реєстрі судових рішень (http://reyestr.court.gov.ua/Review/78346239), а тому боржник міг ознайомитися з текстом вказаного наказу.

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи є підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Отже, суду жодним чином не доведено підстав, які об`єктивно перешкоджали вчасно звернутися з заявою про скасування судового наказу

Поряд з цим, суд зазначає, що відновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яким останній користується виходячи із поважності причин пропуску строку, які в даному випадку поважними не є, за відсутності обставин, які об`єктивно перешкоджали заявнику реалізувати своє право на подання заяви про скасування наказу протягом законодавчо встановленого строку та пов`язані з дійсними істотними труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Таким чином, суд не визнає причини пропуску строку передбаченого ч.1 ст. 170 ЦПК України поважними з огляду на те, що суду не доведено підстав, які об`єктивно перешкоджали вчасно звернутися з заявою.

З урахуванням обставин пропуску строку та у зв`язку з відсутністю встановлення судом підстав для поновлення такого строку, заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу підлягає поверненню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 127, 170, 171 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Медведєва Ліна Василівна, про скасування судового наказ - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду або через Дніпровський районний суд міста Кам`янського.

Суддя О.О. Лобарчук