Справа 688/66/22
№ 2/688/10/25
Ухвала

02 червня 2025 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді Козачук С.В.,

з участю секретаря судового засідання Гошовської О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у м. Шепетівка цивільну справу за позовом керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції держави у спірних правовідносинах Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області до Судилківської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Департамент природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації про визнання недійсним рішення, скасування державної реєстрації земельної ділянки та повернення земельної ділянки,

встановив:

10.01.2022 року керівник Шепетівської окружної прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції держави у спірних правовідносинах Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації до Судилківської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, ОСОБА_1 , в якому просить визнати недійсним рішення Судилківської сільської ради № 22 від 29.07.2020 року «Про затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок та надання земельних ділянок у власність ОСОБА_1 », припинити право власності ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 2 га, кадастровий номер :05:005:0020, зобов`язати останню повернути вказану земельну ділянку на користь Судилківської сільської ради та скасувати державну реєстрацію земельної ділянки у Державному земельному кадастрі.

Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 14.01.2022 року призначено у справі підготовче засідання, а ухвалою від 25.10.2022 року - закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

01.05.2025 прокурор Шепетівської окружної прокуратури Бойко Т.М. подала до канцелярії суду клопотання, у якому просила визнати поважними причини та поновити строк для подання клопотання про призначення земельно-технічної експертизи та призначити у справі №688/66/22 земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити питання: «Чи накладається земельна ділянка з кадастровим номером :05:005:0020 на землі природно-заповідного фонду України, а саме: на територію регіонального ландшафтного парку «Мальованка» (згідно матеріалів його створення та у подальшому розширення згідно рішень сесії Хмельницької обласної ради № 11 від 10.06.1998, № 21 від 11.05.1999, № 23-11/2004 від 30.03.2004 з додатками)? Якщо так, то вказати розміри, площу та конфігурацію відповідного накладення». Проведення експертизи просила доручити Хмельницькому відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (вул. Володимирська, 109, м. Хмельницький, 29013). В обгрунтування клопотання посилається на те, що рішенням сесії Хмельницької обласної ради №11 від 10.06.1998 «Про підготовку проекту створення РЛП «Мальованка» затверджено склад координаційної ради по створенню РЛП «Мальованка». Надалі, 16.09.1998 складено акт вибору земельної ділянки під РЛП «Мальованка», який 04.12.1998 затверджено першим заступником голови Хмельницької ОДА. 11.05.1998 на підставі рішення сесії Хмельницької обласної ради №21 на території Шепетівського та Полонського районів створено РЛП «Мальованка» загальною площею 15660,3 га без вилучення земельних ділянок та інших природних об`єктів у їх власників та користувачів. Рішенням Хмельницької обласної ради № 23-11/2004 від 30.03.2004 площу вказаного об`єкту природно-заповідного фонду розширено на 1255 га за рахунок земель сільських рад Шепетівського району та загальна площа парку склала 16915,3 га. Водночас рішенням Судилківської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області №22 від 29.07.2020 ОСОБА_1 передано у приватну власність земельну ділянку площею 2 га з кадастровим номером :05:005:0020. Прокурором у позовній заяві стверджується, що вказана замельна ділянка надана з порушенням вимог законодавства, так як на момент передачі земельної ділянки остання перебувала на території природно-заповідного фонду РЛП «Мальованка», а отже в силу вимог Закону України «Про природно-заповідний фонд» вона не могла бути передана у приватну власність відповідачу. На підтвердження факту перебування земельної ділянки площею 2 га із кадастровим номером :05:005:0020 в межах земель природно-заповідного фонду РЛП «Мальованка» надано інформацію Хмельницької обласної державної адміністрації від 22.11.2021 № 68/34-12-7337/2021, збірний кадастровий план, розроблений сертифікованими інженерами землевпорядниками ЗАЦ «Карат» із схематичними зображеннями спірної земельної ділянки по відношенню до меж РЛП «Мальованка». Під час судового розгляду представник Судилківської сільської ради Піскаревська А.В. позов не визнала та зазначила, що прокурором не надані достатні докази того, що спірна земельна ділянка, передана у власність ОСОБА_1 , знаходиться на території РЛП «Мальованка». Оскільки прокурор не міг передбачити позицію відповідача, яким оспорюється належність спірної земельної ділянки до земель природно-заповідного фонду, вважає, що причини пропуску строку на заявлення такого клопотання є поважними.

02.06.2025 представник відповідача Судилківської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області Васильченко В.О. подав до суду письмові заперечення на клопотання про призначення земельно-технічної експертизи, у яких вважає, що підстави для призначення даної експертизи на стадії судового розгляду та за наведеного прокурором формулювання питання відсутні і у поновленні строку на його подачу слід відмовити з огляду на таке. Зі змісту позовної заяви та клопотання слідує, що прокурором у позовній заяві стверджувалося, що земельна ділянка, права, на яку оспорюються на момент її передання у приватну власність перебувала на території РЛП «Мальованка». Водночас під час підготовчого засідання у справі виникали питання щодо необхідності доведення відповідних фактів створення установи РЛП «Мальованка», та установлення меж і організації території парку. Разом з цим, стороною відповідача наголошувалося, що у даній ній справі дослідження процедури організації території РЛП «Мальованка» є необхідним не у зв`язку з оцінкою законності створення парку, а з метою встановлення факту існування території РЛП «Мальованка» та правових наслідків, що згідно Закону України «Про природно-заповідний фонд України» виникають із цього, в тому числі для встановлення будь-яких законодавчих обмежень прав. Причому наголошувалося на відсутності будь-яких легітимних обмежень права власності, які могли б існувати, у випадку існування території РЛП «Мальованка» та установлення її меж. Окрім цього, під час підготовчого засідання судом неодноразово запитувалося у сторін про наявність клопотань, однак таких заявлено не було. Таким чином, під час підготовчого засідання було остаточно визначено предмет спору, обставини справи, які підлягають доказуванню в цілому по справі (предмет доказування), та обставини, які підлягають доказуванню кожною із сторін (тягар доказування). З наведеного слідує, що прокурор, стверджуючи про розташування земельної ділянки в межах території парку, по-перше, мав обов`язок довести у встановлений законом б наявність обставин, про які ним стверджується, що випливає із засад змагальності н (ч. 1 ст. 12 ЦПК України) та обов`язку доказування і збирання доказів, що покладається на сторони (ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України), по-друге, знаючи про відповідну позицію сторони відповідача ще з 2022 року, не був позбавлений права (не був обмежений у ньому) на стадії підготовчого засідання заявити клопотання про призначення експертизи, проте відповідним правом не скористався. Отже, як і під час відкриття розгляду справи по суті, так і під час подальших засідань впродовж 2023-2024 років позиція відповідача по суті не мінялася, тому твердження прокурора про непередбачуваність такої, суперечать фактичним обставинам справи і спростовуються матеріалами справи. Неподання відповідачем відзиву не свідчить про відсутність заперечень позиції позивача, бо відповідні заперечення по суті справи були висловлені як під час підготовчого засідання, так і в подальшому у вступному слові. Враховуючи викладене, позиція відповідача прокурору відома більше як 2 роки, а тому жодним чином не обгрунтовано поважність причин, за яких клопотання не було заявлене у підготовчому провадженні. Під час судового розгляду представники відповідача надавали заперечення проти позову та зазначали про відсутність належних доказів на підтвердження фактів створення установи РЛП «Мальованка» та установлення меж і організації території парку. Позивач наголошує, що дослідження процедури організації території РЛП «Мальованка» є необхідним не у зв`язку з оцінкою законності створення парку, а з метою встановлення факту існування території РЛП «Мальованка» та правових наслідків. До позову не долучено проекту організації території та рішення про її організацію. За інформацією Хмельницької обласної ради, що відображена у відповіді №1419/01-11 від 10.11.2022, відсутній і проект створення території РЛП «Мальованка», який мав би пройти державну екологічну експертизу і мав би бути позитивний висновок, якого теж немає. Прокурором не надано правовстановлюючих документів щодо території РЛП «Мальованка» та технічної документації. Порушене прокурором в клопотанні питання, яке ставиться на розгляд експерта, зокрема в контексті наявності території РЛП «Мальованка», є спірним, тому за такого формулювання питання, воно стосується встановлення обставин по справі, які потребують не спеціальних знань у галузі землеустрою, а оцінки доказів. Як слідує із змісту питання, що пропонується прокурором, у ньому не зазначено жодних часових меж. Крім того, документи під назвою «матеріали створення та у подальшому розширення» взагалі відсутні у матерілах даної справи. Водночас рішення Хмельницької обласної ради №11 від 10.06.1998 не містить жодних додатків, які б стосувались земель ПЗФ (земельних ділянок, які мали увійти до складу парку), до нього додано лише склад координаційної ради. Отже, відповідне формулювання питання свідчить про неоднозначність його розуміння та тлумачення. Таким чином підстави для призначення по справі земельно-технічної експертизи відсутні і в задоволенні клопотання слід відмовити. Окремо зауважують, що в разі призначення земельно-технічної експертизи судом, позивач категорично заперечує проти проведення такої експертизи Хмельницьким відділенням КНДІСЕ, оскільки за офіційно опрелюдненою інформацією у даному відділенні працює двоє атестованих експертів, якими ще не виконано призначені у період з січня по травень 2025 року 62 земельно-технічні експертизи.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, хоча про час, день та місце його проведення були повідомлені у встановленому законом порядку.

Прокурор Облог Р.А. подала до суду заяву, у якій розгляд поданого клопотання про призначення експертизи просила здійснити у її відсутності та його задовольнити.

Представник відповідача Судилківської сільської ради Піскаревська А.В. подала до суду заяву, у якій просила розгляд поданого прокурором клопотання провести у її відсутності та у його задоволенні відмовити з підстав, викладених у письмових запереченнях на клопотання про призначення земельно-технічної експертизи.

Представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 подав до суду клопотання, у якому проти задоволення клопотання прокурора про призначення земельно-технічної експертизи заперечив, посилаючись на те, що прокурором пропущено строк на його подачу та відсутні підстави для його поновлення, просив розгляд клопотання провести за його відсутності та відсутності відповідача ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, в тому числі висновками експертів.

Згідно ч. 1 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

За змістом ч. 2 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України).

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці й бути ефективним» (рішення у справі Bellet v. France від 4 грудня 1995 року). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права» (рішення у справах «Bellet v. France» та «Nunes Dias v. Portugal»). Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).

Також Європейським судом з прав людини зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1статті 6 Конвенції про захист прав людини й основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», № 35787/03, п. 29).

Суд враховує, що клопотання про призначення експертизи у справі, за правилами статтей 189, 197 ЦПК України, має бути заявлене на стадії підготовчого провадження. Проте процесуальний закон не забороняє призначати судову експертизу під час розгляду справи по суті для з`ясування всіх обставин справи.

Згідно із частиною першою статті 222 ЦПК України під час відкриття розгляду справи по суті головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви або клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. А відповідно до частини другої статті 222 ЦПК України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом. Якщо ж суд установить, що клопотання про призначення судової експертизи заявлене у судовому засіданні, і сторона обґрунтує поважність причин, за яких воно не було заявлене у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, то призначення експертизи на стадії судового провадження буде цілком відповідати закону.

Суд зауважує, що висновок експертизи в справі є одним із вагомих засобів доказування, який сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справи, постановленню законного і обґрунтованого судового рішення, а необхідність спеціальних знань зумовлена необхідністю встановити обставини справи та вирішити спір правильно й по суті. Відмова суду у призначенні експертизи лише тому, що заявник не дотримався стадії її розгляду, може призвести до неможливості встановити істину у справі.

Згідно ч.ч. 4-6 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

А тому, з врахуванням підстав та предмету позову, конкретних обставин даної справи та того, що для їх з`ясування необхідні спеціальні знання, необхідно поновити прокурору строк на подачу цього клопотання та призначити у справі судову земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити питання з урахуванням вимог Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки і призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 03 листопада 1998 року за № 705/3145 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5).

Відповідно до частини четвертої статті 139 ЦПК України витрати на оплату судової експертизи слід покласти на Хмельницьку обласну прокуратуру.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 252 ЦПК України суд може за заявою особи, яка бере участь у справі, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Проте, згідно з частиною 3 статті 210 ЦПК України провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1-3, 4-1 частини першої статті 251 та пунктами 1-3 частини першої статті 252 ЦПК України.

Оскільки експертизу призначено судом на стадії розгляду, підстави для зупинення провадження у справі відсутні.

Керуючись ст.ст. 76, 81, 102, 103, 210, 252, 259, 260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання прокурора про призначення земельно-технічної експертизи задовольнити, повновивши строк на його подачу.

Призначити у справі за позовом керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції держави у спірних правовідносинах Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області до Судилківської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Департамент природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації про визнання недійсним рішення, скасування державної реєстрації земельної ділянки та повернення земельної ділянки судову земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити питання: «Чи накладається земельна ділянка з кадастровим номером :05:005:0020 на землі природно-заповідного фонду України, а саме на територію регіонального ландшафтного парку «Мальованка» відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки? Якщо так, то вказати розміри, площу та конфігурацію відповідного накладення».

Проведення експертизи доручити Вінницькому відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (21007, Вінницька область, Вінницький район, місто Вінниця, вулиця Батозька, будинок 1).

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Копію ухвали та матеріали цивільної справи № 688/66/22 2/688/10/25 направити експертам для виконання.

Витрати по оплаті проведення експертизи покласти на Хмельницьку обласну прокуратуру.

Зобов`язати учасників справи № 688/66/22 2/688/10/25 надати експерту на його вимогу необхідні документи для проведення судової експертизи у визначені ним строки.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Світлана КОЗАЧУК