ПОСТАНОВА

Іменем України

31 березня 2025 року м. Кропивницький

справа № 383/1312/19

провадження № 22-ц/4809/516/25

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: Карпенка О. Л. (головуючий, суддя-доповідач), Єгорової С. М., Мурашка С. І.,

за участю секретаря судового засідання Гончар О. В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Кетрисанівська територіальна громада в особі Кетрисанівської сільської ради,

особа, яка не брала участі у справі, але оскаржила рішення ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області (суддя Замша О. В.) від 03.03.2020,

ВСТАНОВИВ:

1.Короткий зміст позовних вимог

08.11.2019 ОСОБА_1 звернулася до Бобринецького районного суду Кіровоградської області з позовом до Територіальної громади в особі Апрелівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов обґрунтовано тим, що по смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на земельну ділянку з кадастровим номером: :02:000:0260 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 7,84 га, яка розташована на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, й належала померлому на праві приватної власності. Позивачка є спадкоємцем за заповітом на вказану земельну ділянку. Про смерть батька та його заповіт від 22.12.2006 вона дізналася у грудні 2016 року, коли померла її мати ОСОБА_4 .

14.04.2017 позивачка звернувся до нотаріуса для оформлення своїх спадкових прав на земельну ділянку, але їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

Посилаючись на вказані обставини, позивачка просила визначити їй додатковий строк тривалістю в один місяць для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

2.Короткий зміст рішення суду

Рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 03.03.2020 позов ОСОБА_1 задоволено. Суд визначити їй додатковий строк - один місяць після набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Суд дійшов висновку, що обставини справи вказубть дають підстави вважати поважними причини пропуску ОСОБА_1 встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини ОСОБА_3 .

3.Короткий зміст вимог і доводів апеляційної скарги

До Кропивницького апеляційного суду засобами системи «Електронний суд» 03.01.2025 звернувся ОСОБА_2 , який не брала участі у справі в суді першої інстанції, з апеляційною скаргою на рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 03.03.2020 у справі № 383/1312/19.

Апелянт просив суд поновити йому строк на апеляційне оскарження, прийняти апеляційну скаргу до розгляду, скасувати рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 03.03.2020 у справі № 383/1312/19 та ухвалити нове судове рішення, яким в позові ОСОБА_1 відмовити.

Доводи апеляційної скарги полягають у тому, що ОСОБА_2 є спадкоємцем щодо майна померлої ОСОБА_4 , як, своєю чергою, прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 . Крім нього спадкоємцями також є ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Апелянт вважає, що суд розглянув справу за неналежного складу учасників так, як територіальної громада в особі Апрелівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області є неналежним відповідачем.

Він також вважає, що саме він мав відповідати за позовом ОСОБА_1 , але до участі у справі його залучено не було. Водночас суду виріши питання про його права та інтереси.

4.Відзиви на апеляційну скаргу від сторін у справі до суду апеляційної інстанції не надійшло.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції (ч. 2 ст. 360 ЦПК України)

5.Короткий зміст пояснень учасників справи у судовому засіданні 31.03.2025

Апелянт ОСОБА_2 особисто в судове засідання не з`явився, а його представник - адвокат Пономарьов Олег Валентинович підтримав апеляційну скаргу, надав суду усні пояснення щодо обставин справи.

Позивачка ОСОБА_1 повідомлена належним чином про час, дату та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 596, яке їй вручено 20.03.2025. Однак вона в судове засідання не з`явилася, про причини своєї неявки суд не повідомила.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 21.01.2025 до участі у справі залучено Кетрисанівську сільську раду, як правонаступника Аперелівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області (а. с. 109 110).

Кетрисанівська сільська рада повідомлена належним чином про час, дату та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 26, яке їй вручено 20.03.2025. Однак вона в судове засідання повноважений представник відповідача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Згідно з ч. 2 ст. 372 ЦПК України, неявка учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

6.Суд першої інстанції встановив такі неоспорювані обставини:

ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Володимиро-Іллінка Бобринецького району Кіровоградської області помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого виконкомом Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області 07.12.2015 року (а. с. 5).

За життя ОСОБА_3 набув у власність земельну ділянку площею 7,84 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, право на яку підтверджується копією державного акту на право приватної власності на землю серії IV-КР №041223, виданого 16.02.2001 (а. с. 9).

Згідно з заповітом, посвідченим 22.12.2006 секретарем виконавчого комітету Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, зареєстрованого в реєстрі за № 43, ОСОБА_3 заповів належну йому на праві приватної власності земельну ділянку площею 7,84 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, право на яку підтверджується копією державного акту на право приватної власності на землю серії IV-КР №041223, виданого 16.02.2001, ОСОБА_1 . (а. с. 6).

19.11.2008 заповіт ОСОБА_3 від 22.12.2006 зареєстрований у Спадковому реєстрі за номером: 45853834, що підтверджується витягом зі Спадкового реєстру від 06.11.2019 за № 58208134, згідно з яким цей заповіт є чинним (а. с. 12).

Шестимісячний строк для прийняття спадщини померлого ОСОБА_3 закінчився 05.06.2016.

14.02.2020 у Бобринецькій районній нотаріальній конторі заведено спадкову справу № 21-2020 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . Ця спадкова справа заведена на підставі заяви дочки померлого ОСОБА_3 ОСОБА_8 про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом (а. с. 46 56).

Постановою державного нотаріуса Бобринецької державної нотаріальної контори Дроздової О. П. від 14.02.2020 їй відмовлено у вчиненні нотаріальної дії (а. с. 35).

7.Позиція апеляційного суду щодо апеляційної скарги

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до частин 1, 2, 4 та 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Переглянувши справу в межах доводів та вимог апеляційної скаргиза наявними у ній доказами, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції не відповідає зазначеним нормам закону, а томувимоги апеляційної скарги підлягають задоволенню.

8.Мотиви ухваленого апеляційним судом рішення

8.1.Норми права та їх джерела

Згідно зі ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1265 ЦК України). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ст. 1223 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

8.2.Оцінка аргументів учасників справи та висновків суду першої інстанції

Аналіз вказаних норм закону дає підстави для висновку, що прийняття спадщини є вольовою дією спадкоємця, за виключенням тих випадків, коли спадщина вважається прийнятою спадкоємцем через пряму вказівку закону та за умови, що він не відмовився від її прийняття.

Право на прийняття спадщини є строковим, а перебіг цього строку починається з часу відкриття спадщини й спливає через шість місяців. Впродовж цього строку, спадкоємець має право прийняти спадщину або відмовитися від її прийняття. Якщо він не вчиняє жодної із цих дій, закон визнає його таким, що спадщину не прийняв, тобто не набув відповідних прав та обов`язків спадкодавця.

Проте, законодавець допускає можливість існування таких обставин, які перешкоджають волевиявленню спадкоємця на прийняття спадщини у відведений для цього законом строк. За таких обставин не вчинення спадкоємцем дій направлених на набуття спадщини знаходяться поза його волею.

Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон надає йому можливість за домовленістю зі спадкоємцями, які прийняли спадщину, подати заву про прийняття спадщини поза межами шестимісячного строку і не залежно від поважності причин та тривалості пропуску такого строку,

Якщо ж така згода відсутня, він має право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви, але при цьому зобов`язаний довести поважність причин пропуску строку.

Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця саме на вчинення дій із прийняття спадщини.

У справі, яка переглядається в апеляційному порядку, позивачка, як спадкоємець за заповітом, звернулася до суду про визначення й додаткового строку на прийняття спадщини, стверджуючи, що встановлений законом строк вона пропустила з поважних причин.

Свій позов вона пред`явила до територіальної громади Апрелівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, правонаступником якої є територіальна громада Кетрисанівська сільська рада.

Враховуючи зміст норм Книги шостої ЦК України, зокрема ст. 1272, ст. 1276 цього Кодексу, колегія суддів апеляційного суду вважає, що у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини належним відповідачем буде спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем буде відповідна територіальна громада в особі орган місцевого самоврядування, до якої може переходити спадкове майно у тому разі, коли спадщина не прийнята та визнана відумерлою.

Цей висновок відповідає подібним висновкам Верховного Суду, викладеним у постановах від 03.10.2018 у справі № 2516/1356/12-ц, від 15.01.2020 у справі № 200/9984/16-ц, від 20.12.2021 у справі № 502/1603/18, від 24.05.2023 у справі № 291/559/21 та інших.

Зокрема, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13.12.2023 у справі № 753/8710/21 вказано про те, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Наведене, на думку Верховного Суду, свідчить, що територіальна громада в особі відповідного органу місцевого самоврядування може бути відповідачем у даній справі лише при відсутності інших спадкоємців за законом або за заповітом, які прийняли спадщину.

Ухвалюючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив із того, що позивачка навела поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, які дають підстави для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини понад установлений законом шестимісячний строк.

З таким висновком місцевого суду не погоджується колегія суддів апеляційного суду.

Суд першої інстанції не дотримався загальних вимог цивільного процесуального права України, неповно встановив обставини справи та позбавив себе можливості правильно застосувати норми матеріального права.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України).

Зміст предмета доказування залежить від особливостей категорії справи; предмет доказування у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини визначається нормами статей 1216, 1261 1265, 1269, 1270 ЦК України.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем.

Відповідно до ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Аналіз положень ст. 51 ЦПК України дає підстави для висновку, що заміна первинного відповідача належним відповідачем належить до повноважень суду першої інстанції.

У разі пред`явлення позову до неналежного відповідача або не до всіх належних відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і щодо тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову.

Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом з тим, установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Зазначені правові висновки викладені Великою Палатою Верховного Суду у постановах: від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц; від 20.06.2018 у справі № 308/3162/15-ц; від 21.11.2018 у справі № 127/93/17-ц тощо. Така правова позиція є усталеною.

Звертаючись до суду з позовом, позивачка не мотивувала пред`явлення своєї вимоги до Апрелівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області.

Суд першої інстанції також не з`ясував питання належного відповідача у цій справі, вважаючи, за замовчуванням, що відповідач є належним.

При цьому суд безпідставно вказав у своєму рішенні, що підставою для віднови нотаріуса у видачі позивачці свідоцтва про право на спадщину за законом став пропуск нею шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Направду, як вбачається зі змісту постанови державного нотаріуса Бобринецької державної нотаріальної контори Дроздової О. П. від 14.02.2020, яка міститься у копії спадкової справи № 21-2020 до майна померлого ОСОБА_3 , яку суд першої інстанції долучив до цивільної справи та досліджував в судовому засіданні, їй відмовлено у вчиненні нотаріальної дії (а. с. 35), вбачається, що підставою для відмови у видачі ОСОБА_9 свідоцтва про право на спадщину за заповітом стало те, що вона у встановлений строк спадщину не прийняла, доказів постійного проживання зі спадкодавцем не надала, натомість згідно з довідкою про місце реєстрації спадкодавця він на час своєї смерті проживав з дружиною ОСОБА_4 , яка своєї згоди на включення ОСОБА_9 до числа спадкоємців та прийняття нею спадщини до нотаріальної контори не подала (а. с. 55, на звороті, 56).

Згідно з довідкою Аперелівської сільської ради від 25.09.2018 № 130 ОСОБА_3 був зареєстрований та постійно проживав з 25.10.1959 по день своєї смерті в с. Апрелівське, разом з ним була зареєстрована та постійно проживала його дружина ОСОБА_4 .

За відсутності в зави ОСОБА_4 , яка пережила свого чоловіка і являлася його спадкоємцем першої черги (ст. 1261 ЦК України), про відмову від спадщини, на підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України вона вважається такою, що прийняла спадщину.

Як зазначила сама позивачка у позовній заяві її мати ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 , якій не був залучений до участі у справі в суді першої інстанції, вказав, що він, а також ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 є онуками померлих ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та спадкоємцями за правом представлення оскільки їх батьки ОСОБА_10 та ОСОБА_11 сини ОСОБА_3 та ОСОБА_4 померли до смерті своїх батьків.

Вони не приймали спадщину, яка відкрилася після смерті їх діда ОСОБА_3 , але прийняли спадщину, яка відкрилася після смерті їх баби ОСОБА_4 , до складу спадкового майна якої належить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 7,84 га, кадастровий номер :02:000:0260, яка знаходиться на території Володимиро-Іллінської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області.

ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 отримали свідоцтва про право на спадщину на частки цієї земельної ділянки, яку свого часу успадкувала їх баба після смерті її чоловіка, а ОСОБА_2 спадщину прийняв, але спадкові право поки не оформив.

Це підтверджується матеріалами оглянутої судом апеляційної інстанції цивільної справи № № 383/1522/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про внесення змін у свідоцтва про право на спадщину, визнання права власності, скасування державної реєстрації речових прав, яка наразі також перебуває у провадженні Кропивницького апеляційного суду та зупинення до розгляду цієї справи.

Крім того рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 07.10.2022 у справі № 383/826/21 (номер у ЄДРСР: 106743798), залишеного без змін постановою Кропивницького апеляційного суду від 21.04.2023, відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні позову до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа - приватний нотаріус Бобринецького районного нотаріального округу Кіровоградської області Трошина С. А., про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом та скасування державних реєстрацій нерухомого майна, у зв`язку з обранням неналежного способу захисту свого порушеного права.

Таким чином, спадкоємцем майна померлого ОСОБА_3 , який прийняв спадщину була його жінка - ОСОБА_4 , після смерті якої спадщину прийняли ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , а також ОСОБА_2 , який звернувся до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 03.03.2020 у справі № 383/1312/19.

Крім того, до кола спадкоємців померлої ОСОБА_4 належить ОСОБА_1 позивачка у справі, яка переглядається в апеляційному порядку.

При цьому, як вбачається зі справи, ОСОБА_1 бажає отримати додатковий строк для прийняття спадщини не лише по смерті своєї матері, а й по смерті батька ОСОБА_3 , власниками майна якого (земельної ділянки, яку він заповів позивачці) наразі є спадкоємці ОСОБА_4 - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 .

Отже, рішення у справі, яке переглядається в апеляційному порядку у справі № 383/1312/19, стосується інтересів ОСОБА_2 , а також інших спадкоємців (правонаступників) ОСОБА_4 , які мали бути залучені позивачкою до участі у справі в якості належних відповідачів.

Натомість Апрелівська сільська рада в особі відповідної місцевої ради неналежний відповідач, з огляду на характер спірних правовідносин та обставини у цій справі, оскільки участі у спірних правовідносинах не бере.

У суді першої інстанції до завершення підготовчого провадження позивачка не заявила про заміну неналежного відповідача (ч. 2 ст. 52 ЦПК України). На пізніших стадіях процесу, зокрема на стадії апеляційного розгляду справи, заміна неналежного відповідача є неможливою.

У зв`язку з цим доводи апеляційної скарги ОСОБА_2 про незаконність рішення місцевого суду у зв`язку з пред`явленням позивачем позову до неналежного відповідача, що має підставою для відмови в позові, є обґрунтованими, а тому оскаржуване рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 .

9.Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Враховуючи, що суд неповно встановив обставини, що потягло неправильне вирішення справи, відповідно до приписів ст. 376 ЦПК України, таке рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в задоволенні позову ОСОБА_9 .

10.Про судові витрати

Частиною 13 ст. 141 ЦПК України передбачено, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Крім того, згідно з п. п. «в» ч. 4 ст. 382 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції складається, зокрема, з резолютивної частини із зазначенням розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Принцип розподілу судового збору закріплений у ч. 1 ст. 141 ЦПК України, а саме: судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку з тим, що апеляційний суд ухвалює рішення про відмову в позові повністю, сплачений позивачкою при зверненні до суду першої інстанції судовий збір в сумі 768,40 грн (а. с. 1) покладається на нього.

Натомість судовий збір в сумі 922,08 грн (а. с. 85), який сплатив апелянт при подані апеляційної скарги до суду, підлягає компенсації коштом позивачки, як такої чиї вимоги не задоволені.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 382 - 384ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Вимоги апеляційної скарги ОСОБА_2 задовольнити.

Рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 03.03.2020 скасувати і ухвалити нове.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Кетрисанівської територіальної громади в особі Кетрисанівської сільської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання нею заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 922,08 грн судового збору

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст цієї постанови складено 19.05.2025.

Головуючий О. Л. Карпенко

Судді: С. М. Єгорова

С. І. Мурашко