РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/255/25

Провадження № 2/293/243/2025

19 травня 2025 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді Проценко Л.Й.

за участю секретаря судового засідання Ничипорук Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Черняхів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Міхненко Сергій Сергійович, який діє на підставі ордеру на надання правничої допомоги серії АМ №1106462 від 01.03.2025, звернувся до суду з позовом від імені ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. За змістом позову представник позивача просить визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк, достатній для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини на майно ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 24.10.2023 померла ОСОБА_3 . За життя, 29.05.2020 ОСОБА_3 склала заповіт, яким заповіла ОСОБА_1 належні їй земельні ділянки з кадастровими номерами :06:000:0071 та :05:000:0186, які знаходяться на території Горбулівської сільської ради Житомирського району Житомирської області.

Наприкінці лютого 2025 року син ОСОБА_3 ОСОБА_2 зателефонував ОСОБА_1 та повідомив, що прибираючи в будинку померлої матері, він серед документів виявив заповіт, яким його мати заповіла позивачці належні їй на праві власності земельні ділянки.

ОСОБА_1 , дізнавшись про наявність заповіту, 25.02.2025 звернулась до державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області з заявою про відкриття спадкової справи та видачу свідоцтва про право на спадщину. Однак, постановою нотаріуса їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском шетимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця.

Встановлений законом 6 місячний строк для прийняття спадщини позивач пропустила з тієї причини, що вона не є близьким родичем померлої і їй не було відомо про наявність заповіту, складеного на її ім`я.

В зв`язку з викладеним представник позивача просить суд визнати поважною причину пропуску позивачем строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

ІІ. ПРОЦЕДУРА ТА ПОЗИЦІЇ СТОРІН

Ухвалою від 12.03.2025 суд залишив позовну заяву без руху та надав позивачу 10 денний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків зазначених у мотивувальній частині ухвали (а.с.16-17).

14.03.2025 на електронну адресу суду надійшла заява представника позивача адвоката Міхненка С.С. про усунення недоліків позовної заяви на виконання ухвали судді про залишення заяви без руху(а.с.19-23).

Ухвалою від 18.03.2025 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі та призначив розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання суд призначив на 09 год. 30 хв. 14.04.2025 (а.с.25).

14.04.2025 сторони в підготовче судове засідання не з`явились. 24.03.2025 представник відповідача Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області І.Войтович подала до суду заяву про розгляд даної справи за відсутності представника Черняхівської селищної ради. Щодо рішення покладається на розсуд суду (а.с.32-33).

Представник позивача адвокат Міхненко С.В. через систему «Електронний суд» подав заяву про розгляд справи без участі позивача та представника. Просить призначити справу до розгляду (а.с.34-35).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, причини неявки до суду не повідомив. Про день та час розгляду справи повідомлений належним чином. Відзив на позов не подав (а.с.36).

14.04.2025 суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 11:00 год. 19.05.2025 (а.с.38).

15.05.2025 до суду надійшла заява ОСОБА_2 , в якій він вказує, що позовні вимоги визнає повністю, просить здійснювати розгляд справи без його участі (а.с.45-46).

19.05.2025 представник позивача адвокат Міхненко С.С. в судовому засіданні позов підтримав, просив його задовольнити, з підстав, викладених у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні позов визнав, вказав, що не претендує на майно, яке за заповітом мати заповіла позивачці.

Представник територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області в судове засідання не з`явився. У матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без участі представника селищної ради. Щодо рішення покладається на розсуд суду (а.с.32-33).

ІІІ. ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ

Судом встановлено, що 29.05.2020 ОСОБА_3 склала заповіт, яким заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , належні їй земельні ділянки, які знаходяться на території Горбулівської сільської ради Черняхівського району Житомирської області кадастрові номери :06:000:0071 та :05:000:0186. Заповіт посвідчений секретарем Горбулівської сільської ради Черняхівського району Житомирської області Янчук Т.П. та зареєстрований в реєстрі за №6 (а.с.6).

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 20.02.2025 (повторно) ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.7).

Постановою завідувача Черняхівської державної нотаріальної контори В.Пилипчуком №144/02-31 від 25.02.2025 про відмову у вчиненні нотаріальної дії відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 . Причиною відмови є те, що ОСОБА_1 протягом шести місяців з часу відкриття спадщини не подавала заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , а також не надала інших підтверджуючих документів, які б підтвердили факт прийняття нею спадщини. Черняхівською державною нотаріальною конторою до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 спадкова справа не заводилась (а.с.8).

ІV. НАЦІОНАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ ТА ОЦІНКА ДОКАЗІВ

Спірні правовідносини регулюються нормами цивільного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що позивач звернувся до суду в порядку позовного провадження з позовними вимогами про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Стаття 1272 ЦК України визначає наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, відповідно до якої, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

ВС у постанові від 21.09.2020 у справі № 130/2517/18 виснував про те, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту, недобросовісна поведінка інших спадкоємців та нотаріуса щодо повідомлення такого спадкоємця про існування заповіту та наявність у нього спадкових прав є підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Аналогічна позиція сформульована в постанові КЦС ВС від 22 грудня 2021 року у справі № 703/4978/19.

Водночас, необізнаність про наявність заповіту може бути оцінена як поважна причина пропуску строку для прийняття спадщини винятково для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі їх обізнаності про відсутність спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом.

Такий висновок зробила Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23.

Обставини усвідомлення особою того, що вона має право на спадкування за законом, наприклад, на підставі своєї спорідненості із спадкодавцем й у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування, та невчинення нею жодних активних дій з прийняття спадщини та щодо встановлення спадкової маси, не можуть обґрунтовувати поважність причин пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, про існування якого особа не знала.

Тож необізнаність про наявність заповіту може бути оцінена як поважна причина пропуску строку для прийняття спадщини для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі їх обізнаності про відсутність спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом.

Отож, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2024 (справа №686/5757/23), здійснивши тлумачення приписів частини першої статті 1269, частини першої статті 1270, частини третьої статті 1272 ЦК України, сформулювала висновки щодо застосування зазначених норм права, зазначивши, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що випливає з принципу свободи заповіту, проте така необізнаність повинна ототожнюватися з незнанням спадкоємцем про його право на спадкування загалом; в такому випадку особа з незалежних від неї причин не вчиняє юридично значущих дій, які пов`язані з набуттям нею певних прав, що випливають із спадкування.

Дослідивши матеріали справи та відповідні правовідносини, судом встановлено та підтверджується матеріалами справи те, що ОСОБА_3 за життя склала заповіт, яким на випадок смерті заповіла належні їй земельні ділянки, які знаходяться на території Горбулівської сільської ради Житомирського (раніше Черняхівського) району Житомирської області кадастрові номери :06:000:0071 та :05:000:0186 ОСОБА_1 , яка не входить до жодної черги спадкоємців за законом. Заповіт не змінений та не скасований. Відповідач, який є спадкоємцем після смерті матері ОСОБА_3 не заперечує проти задоволення позову. Тобто, надання позивачці додаткового строку для прийняття спадщини не порушить права та свободи інших осіб.

Виходячи з вищенаведеного, суд вважає, що зазначені представником позивача причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є поважними, тому задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

V. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ МІЖ СТОРОНАМИ

Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Враховуючи те, що жодним рішенням відповідача права позивачки не порушені та представник позивача не наполягає на компенсуванні понесених судових витрат, суд вважає за можливе не стягувати їх з відповідача та залишає їх за позивачкою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1269, 1270 , 1272 ЦК України, ст.ст. 2, 12, 13, 18, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-284, 293, 315, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , терміном в 2 (два) місяці, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників у справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1

адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідачі:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ,

Адреса: АДРЕСА_2 .

Черняхівська селищна рада Житомирського району Житомирської області.

Код .

Місце знаходження: вул.Майдан Рад, 1, с-ще Черняхів, Житомирський район, Житомирська область, 12301.

Повний текст рішення суду складений та підписаний 21.05.2025.

Головуюча суддя Людмила ПРОЦЕНКО