Справа № 758/6496/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 травня 2025 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Левицька Я.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , подану в інтересах ОСОБА_2 , до головного сервісного центру МВС та Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спорту: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довга Катерина Анатоліївна, про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИЛА :

У провадження Подільського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , подану в інтересах ОСОБА_2 до головного сервісного центру МВС та Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спорту: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довга Катерина Анатоліївна, про визнання права власності на спадкове майно.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, вважаю за необхідне позовну заяву повернути позивачу з наступних підстав.

ОСОБА_1 звернувшись до суду в інтересах ОСОБА_2 , на підтвердження своїх повноважень долучив довіреність від 17.12.2024 року, завірену державним нотаріусом кантону Берн Швейцарської Конфедерації Майкл Донач.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з ч.1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частинами 1, 2 ст. 60 ЦПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Отже, представництво інтересів учасників у справах загального позовного провадження може здійснюватися виключно адвокатом чи законним представником.

Згідно з вимогами частини першої статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи; справи, що виникають з трудових відносин; справи про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Зокрема, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування;

3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;

5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у цих пунктах.

З аналізу зазначених норм вбачається, що спрощене позовне провадження застосовується для розгляду малозначних справ, крім справ передбачених частиною четвертою статті 274 ЦПК України, а відтак ці категорії справ не можуть визнаватися малозначними.

ОСОБА_1 , звернувся до суду із позовною заявою в інтересах ОСОБА_2 щодо визнання права власності на спадкове майно, а відтак спір стосується спадкування і не може бути розглянутий за правилами спрощеного позовного провадження.

До позовної заяви ОСОБА_1 не долучив доказів того, що він є адвокатом чи законним представником ОСОБА_2 .

Враховуючи викладене, суддя дійшла висновку, що заяву в інтересах ОСОБА_2 подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадку, якщо її подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Водночас повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175-177, 185, 258-261 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 , подану в інтересах ОСОБА_2 , до головного сервісного центру МВС та Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спорту: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довга Катерина Анатоліївна, про визнання права власності на спадкове майно визнати неподаною та повернути разом із усіма доданими до неї документами позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Я.К. Левицька