У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

Справа № 126/1050/25

Провадження № 2/126/778/2025

"15" травня 2025 р. м. Бершадь

Суддя Бершадського районного суду Вінницької області Гуцол В. І.

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третьої особи приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області Новокрещенової Лариси Петрівни про визнання права власності на частку спадкового майна в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третьої особи приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області Новокрещенової Л.П. про визнання права власності на частку спадкового майна в порядку спадкування, в якому просить визнати за нею право власності на 1/2 спільного спадкового майна померлої ОСОБА_4 та померлого ОСОБА_5 , що складаєтсья з автомобіля марки Renault, комерційний опис - Megane, реєстраційний номер НОМЕР_1 , депозитних рахунків, які знаходяться у відділенні Приватбанку, з відповідними відсотками в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4 .

Згідно до п. 5 п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

В п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду від 21.12.2007 вказано, що оскільки розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Тобто, змістом позовних вимог являється предмет позову безпосередня матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Предметом спору є об`єкт спірних правовідносин, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем та відповідачем. Вказане визначення підтримано Верховним Судом у Постанові від 14.09.2021 у справі № 909/243/18.

Позивач просить визнати за нею право власності на 1/2 спільного спадкового майна померлої ОСОБА_4 та померлого ОСОБА_5 , що складається з автомобіля марки Renault Megane, реєстраційний номер НОМЕР_1 , разом з тим доказів на підтвердження того, що вказаний автомобіль належав померлому подружжю позивач не надала.

Щодо вимоги визнати за позивачем право власності на 1/2 частки депозитних рахунків, що знаходяться у відділені "Приватбанк", суддя зазначає, що вона викладена не конкретизовано, без зазначення адреси банківської установи, повної назви, не зазначено рахунок, на якому ці кошти знаходяться, у якому розмірі, на ім`я кого рахунок було відкрито.

Також згідно п. 2 та п. 9 ч. 1ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Ціна позову - це грошовий вираз майнових вимог позивача.

У позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю цього майна. При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно. У позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Дійсна вартість майна підтверджується висновком суб`єкта оціночної діяльності. Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

Позивачем ціну позову в позовній заяві зазначено 840000 грн., в тексті позовної заяви вказано, що на даний час немає можливості провести оцінку спадкового майна.

Відповідно до п. 16 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Відповідно до ст. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів, визначений постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" від 21 серпня 2014 року № 358.

Ціна позову повинна бути визначена на момент пред`явлення позову з урахуванням грошової оцінки - об`єктивної ринкової вартості об`єкта.

Пунктами 3, 6 постанови Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 р. № 1440 «Про затвердження Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» визначенні поняття дійсної та ринкової вартості, принципу попиту та пропонування при оцінці майна. Так, дійсна вартість майна визначена лише для цілей страхування та характеризується, як вартість відтворення (вартість заміщення) або ринкова вартість майна, визначені відповідно до умов договору страхування; ринкова вартість - вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу. Принцип попиту та пропонування відображає співвідношення пропонування та попиту на подібне майно. Відповідно до цього принципу під час проведення оцінки враховуються ринкові коливання цін на подібне майно та інші фактори, що можуть призвести до змін у співвідношенні пропонування та попиту на подібне майно.

За приписами п. 16 Постанови КМУ № 1440 визначення ринкової вартості об`єкта оцінки за допомогою порівняльного підходу ґрунтується на інформації про ціни продажу (пропонування) подібного майна, достовірність якої не викликає сумнівів у оцінювача. У разі відсутності або недостатності зазначеної інформації у звіті про оцінку майна зазначається, якою мірою це вплинуло на достовірність висновку про ринкову вартість об`єкта оцінки. За відсутності достовірної інформації про ціни продажу подібного майна ринкова вартість об`єкта оцінки може визначатися на основі інформації про ціни пропонування подібного майна з урахуванням відповідних поправок, які враховують тенденції зміни ціни продажу подібного майна порівняно з ціною їх пропонування.

Таким чином, позовна заява хоча і містить зазначення ціни позову, однак в позовній заяві та доданих до неї документах відсутні належні докази на підтвердження об`єктивної ринкової вартості об`єктів на момент звернення до суду та відповідно і ціну позову станом на момент подання позовної заяви.

У зв`язку з чим позивачу необхідно надати до суду висновок про ринкову вартість (об`єктивну ринкову вартість) 1/2 транспортного засобу автомобіля марки Renault Megane на день звернення до суду та 1/2 частки депозитних рахунків.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

За таких обставин, оскільки суддею встановлено, що зазначена позовна заява подана без належного дотримання вимог, передбачених діючим законодавством, суддя вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, роз`яснивши наслідки невиконання вимог цієї ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третьої особи приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області Новокрещенової Лариси Петрівни про визнання права власності на частку спадкового майна в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу строк, не більше п`яти днів з моменту отримання копії цієї ухвали, для виправлення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В. І. Гуцол