Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/2227/25
Провадження № 2/279/1177/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2025 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Івашкевич О.Г., із секретарем судового засідання Маковською Д.О., розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , інтереси яких представляє адвокат Юревич Ігор Вікторович, до територіальної громади в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до територіальної громади в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, який мотивували тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх батько ОСОБА_4 .

18 грудня 2024 року позивачі звернулися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом, але 13 січня 2025 року отримали роз`яснення від приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Івчука С.С. за вихідним № 57/01-16, про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, так як у визначений законом термін вони не вступили в спадкові права.

З огляду на це, позивачі змушені звернутися до суду для визначення їм додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті їх батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За вимогами ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відтак, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон надає йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Позивачі не мали змогу вчасно подати заяву про вступ в спадщину після смерті батька з об`єктивних причин. Син померлого ОСОБА_2 є особою з інвалідністю 2 групи та потребує постійного стаціонарного лікування, що підтверджується відповідними довідка та виписками. Донька померлого ОСОБА_1 в ході здійснення професійної діяльності змушена була проходити курси підвищення кваліфікації, що підтверджується довідкою КНП «Коростенська центральна районна лікарня» від 20 січня 2025 року № 7.

Пленум Верховного Суду України в постанові №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» в п. 24 роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані із об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

Рішенням суду просили визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом двох місяців з дня набрання судовим рішенням чинності.

Одночасно просили звільнити позивача ОСОБА_2 від сплати судового збору, на підставі пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» у зв`язку з тим, що він є особою з інвалідністю 2 групи.

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 16.04.2025 року відкрито провадження та вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення підготовчого та судового розгляду шляхом направлення судом та отримання судової повістки з ухвалою суду про відкриття провадження, 19.05.2025 року надіслав заяву про розгляд справи без його участі, у вирішенні питання покладається на розсуд суду.

Під час підготовчого провадження та проведення підготовчого засідання у даній справі вчинено підготовчі дії, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України, зокрема, з`ясовано обсяг доказів, встановлено порядок з`ясування обставин та дослідження доказів під час розгляду справи по суті; визначено дату проведення судового засідання для розгляду справи по суті.

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 08.05.2025 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 10:00 годин 23.05.2025 року.

Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Представник позивачів адвокат Юревич І.В. подав до суду письмову заяву про розгляд справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримав і просив їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, заперечень до суті позову та будь-яких клопотань з приводу розгляду справи не надав.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розгляд справи проведено за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши матеріали справи, заяву та позицію позивачів щодо вирішення справи, проаналізувавши їх в сукупності, суд знаходить за необхідне позов задовольнити з таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Коростень, Житомирської області помер батько батько позивачів ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилася спадщина, до якої входить житловий будинок АДРЕСА_3 , що належав спадкодавцю згідно договору купівлі-продажу серії ААІ №372438.

На день смерті ОСОБА_4 заповіт від імені спадкодавця відсутній.

Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_4 є його діти: донька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копіями свідоцтв про їх народження: серії НОМЕР_3 від 03.11.1982 року та відповідно серії НОМЕР_4 виданим 22.06.1978 року, а також витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу №7 від 05.04.2025 року про зміну прізвища доньки спадкодавця з ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , а також свідоцтвом про реєстрацію шлюбу серії НОМЕР_5 від 18.02.2006 року про зміну прізвища на ОСОБА_7 .

Згідно з витягом зі Спадкового реєстру інформація про спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 у спадковому реєстрі відсутня.

13 січня 20254 року позивачі ОСОБА_1 і ОСОБА_2 звернулися до нотаріуса з приводу оформлення спадкових прав після смерті батька ОСОБА_4 , однак 13 січня 2025 року приватний нотаріус Коростенського районного нотаріального округу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Івчук С.С. за вихідним № 57/01-16 надав роз`яснення, що статтею 1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини, тобто з ІНФОРМАЦІЯ_4 . Часом відкриття спадщини є день смерті особи. Крім того, відповідно до пункту 3 постанови КМУ від 28 лютого 2022 року №164 строк для прийняття спадщини або відмови від прийняття спадщини зупиняється на час дії воєнного стану, але не більш ніж на чотири місяці тобто до 03.09.2024 року.

Станом на момент смерті спадкодавця, тобто на 02 листопада 2023 року позивачі: ОСОБА_1 і ОСОБА_2 не проживали разом із спадкодавцем, тому згідно із статтею 1272 ЦК України вони не можуть вважатися такими, що прийняли спадщину. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 роз`яснено право звернення до суду.

Відповідно до частин першої, другої, п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (стаття 1223 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частинами першою, другою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:

1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини;

2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини;

3) ці обставини визнані судом поважними.

Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини, позивачі посилались на те, що вони не мали змогу вчасно подати заяву про вступ в спадщину після смерті батька з об`єктивних причин.

Донька померлого ОСОБА_1 в ході здійснення професійної діяльності змушена була проходити курси підвищення кваліфікації, що підтверджується довідкою КНП «Коростенська центральна районна лікарня» від 20 січня 2025 року № 7.

Син померлого ОСОБА_2 є особою з інвалідністю 2 групи та потребує постійного стаціонарного лікування, що підтверджується відповідними довідками та виписками, зокрема у період , що охоплює 6-ти місячний строк від дня смерті батька.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску позивачами шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, враховуючи обставини, на які посилались позивачі ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , суд дійшов висновку, що причини пропуску строку, вказані позивачами є поважними, непереборними і перешкоджали їм протягом шести місяців з часу відкриття спадщини звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Принцип пропорційності пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип пропорційності, натомість принцип пропорційності є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип пропорційності, як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу пропорційності передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства.

Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, необхідно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц, від 01 червня 2020 року у справі № 185/777/17.

Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, суд дійшов висновку про наявність підстав для визначення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті їх батька ОСОБА_4 , терміном на два місяці, який буде достатнім для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

Розподіл судових витрат у справі підлягає вирішенню в порядку ст.141 ЦПК України.

Керуючись ст. 4, 12, 19, 79, 141, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до територіальної громади в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уроджениці міста Коростень Житомирської області, додатковий строк - 2 місяці для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Коростень Житомирської області, який рахувати з дня набрання рішенням законної сили, визнавши причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю міста Львова Львівської області, додатковий строк -2 місяці для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Коростень Житомирської області, який рахувати з дня набрання рішенням законної сили, визнавши причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною.

Стягнути з територіальної громади в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради судовий збір в розмірі 1211 гривень 20 копійок, за ставками судового збору, який діяв на день подачі позовної заяви.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня його вручення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони та учасники:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , паспорт НОМЕР_6 виданий 15.06.2000 року Володарсько-Волинським РВ УМВС України в Житомирській області, РНОКПП НОМЕР_2 .

Позивач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач Територіальна громада в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради, місце знаходження: 11501, Житомирська обл.., м.Коростень, вул.Грушевського, 22, .

Суддя: Оксана ІВАШКЕВИЧ