ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/5185/21 Номер провадження 22-ц/814/197/25Головуючий у 1-й інстанції Материнко М. О. Доповідач ап. інст. Пилипчук Л. І.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2025 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Пилипчук Л.І.,

судді Бутенко С.Б., Одринська Т.В.,

секретар Ванда А.М.,

з участю представника Полтавської міської ради Кущ Я.С., представника позивача адвоката Проніна О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконфренції у місті Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою особи, яка участі у справі не приймала Полтавської міської територіальної громади в особі Полтавської міської ради

на рішення Октябрського районного суду м.Полтави від 04 листопада 2021 року, постановлене суддею Материнко М.О. (повний текст складено 12 листопада 2021 року),

у справі за позовом ОСОБА_1 до Першої Полтавської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

У травні 2021 року ОСОБА_1 звернувся в суд із указаним позовом, у якому просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування підстав позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина у вигляді квартири яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

При зверненні до нотаріуса для реалізації спадкових прав, йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через відсутність свідоцтва про смерть ОСОБА_2 . Із підстав викладеного у 2016 році він звернувся в суд із заявою про встановлення факту смерті ОСОБА_2 , у задоволенні якої відмовлено рішенням Яготинського районного суду Київської області від 25.06.2018 у справі №554/10372/16-ц.

Після 21.09.2018 він, ОСОБА_1 , будучи пасажиром автомобіля «Ауді-80», отримав тілесні ушкодження, був госпіталізований до Яготинської ЦРЛ та проходив тривалий курс реабілітації.

У подальшому, отримавши свідоцтва про смерть батька, 23.01.2019 він звернувся до Першої полтавської ДНК із заявою про прийняття спадщини, але постановою державного нотаріуса Рой Т.В. від 06.05.2021 йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії з підстав пропуску строку прийняття спадщини.

Вважає, що строк прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин та просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Октябрського районного суду м.Полтави від 04.11.2021 позов ОСОБА_1 до Першої Полтавської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задоволено.

Визначено ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини в два місяці, що буде достатнім для подання заяви про прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_2 .

Рішення районного суду вмотивовано тим, що позивачем підтверджено належними доказами поважність причин пропуску ним строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Із рішенням районного суду не погодилася особа, яка участі у справі не приймала Полтавська міська територіальна громада в особі Полтавської міської ради та оскаржила його в апеляційному порядку. Посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.

Посилаючись на позицію Великої Палати Верховного Суду, сформовану у справі №523/9076/16-ц від 17.04.2018, а також практику Верховного Суду у справі №227/5540/18 від 19.01.2021, доводить, що відповідачами у справах про надання додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці за заповітом і законом, а за їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини чи відмови від її прийняття - територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Усупереч викладеному, ОСОБА_1 подано позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до Першої полтавської ДНК, яка не є належним відповідачем у спірних правовідносинах, яким у цій справі має бути Полтавська міська територіальна громада в особі Полтавської міської ради, де знаходиться місце відкриття спадщини, та яка має право ініціювати питання про визнання спадщини відумерлою.

Тоді як пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову, що відповідає позиції Верховного Суду у справі №463/4616/18 від 31.03.2021, як і постановлення рішення щодо прав та обов`язків осіб, які не були залучені до участі у справ.

Також, як на підставу відмови у задоволенні позовних вимог, указує на відсутність належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 04.11.2024 відкрито апеляційне провадження; у справі закінчено підготовчі дії та призначено її до судового розгляду, про що постановлена ухвала апеляційного суду від 05.12.2024.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 01.04.2025 справу прийнято до провадження головуючим суддею Пилипчук Л.І. та призначено до судового розгляду із повідомленням сторін.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

25.04.2025 до Полтавського апеляційного суду надійшли заперечення відповідача, у яких останній наголосив, що Перша полтавська ДНК не є належним відповідачем у цій справі, оскільки матеріально-правовий спір між сторонами процесу відсутній. Також наголошує, що позовні вимоги не стосуються оскарження відмови нотаріуса від вчинення нотаріальної дії або процедури її вчинення, отже відсутній спір про право. Розгляд справи просить проводити без участі представника Першої полтавської ДНК.

У суді апеляційної інстанції представник Полтавської міської ради доводи апеляційної скарги підтримав, наполягаючи на її задоволенні.

Представник позивача адвокат Пронін О.А. проти задоволення апеляційної скарги заперечив, просив залишити без змін рішення суду першої інстанції, як законне та обґрунтоване.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представників сторін, вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Судом установлено та підтверджується матеріалами справи, що ІНФОРМАЦІЯ_2 народився позивач ОСОБА_1 , батьком якого значиться ОСОБА_2 , свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 ./а.с.7/

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 ; місце смерті: м.Лобня, Московська область, росія; що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим повторно 07.09.2018./а.с.5/

Рішенням Яготинського районного суду Київського області від 25.06.2018 (справа №554/10372/16-ц) відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення./а.с.13-15/

У період із 24.09.2018 по 13.10.2018 ОСОБА_1 перебував на лікуванні, що підтверджується довідкою-випискою з історії хвороби стаціонарного хворого та листком непрацездатності./а.с.8, 9/

16.01.2019 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Семенець О.М. засвідчену справжність підпису ОСОБА_1 на заяві, адресованій загальним органом. За змістом такої заяви ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько ОСОБА_1 , - громадянин російської федерації ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 та проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Він, ОСОБА_1 , спадкове майно, яке залишилося після смерті батька ОСОБА_2 , прийняв та просить видати йому свідоцтво про право на спадщину за законом на нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_2 . Крім нього інших спадкоємців немає. Усі необхідні документи для оформлення спадкових прав будуть подані ним додатково./а.с.10/

Постановою державного нотаріуса Першої полтавської ДНК Рой Т.В. від 06.05.2021 відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії - у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку із тим, що пропущений строк для прийняття спадщини.

За містом постанови, 06.05.2021 до Першої полтавської ДНК від імені ОСОБА_1 надійшло звернення щодо оформлення спадкових прав за законом згідно ст.1216 ЦК України після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька, громадянина російської федерації - ОСОБА_2 , який на момент смерті проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 заведена 23.01.2019 за №30/2019 на підставі заяви сина спадкодавця - ОСОБА_1 про прийняття спадщини, зареєстрованої в книзі обліку і реєстрації спадкових справ Першої полтавської ДНК 23.01.2019 за порядковим №61.

Від інших осіб заяв про прийняття спадщини чи про відмову від спадщини не надходило.

З огляду на подані документи державним нотаріусом встановлено, що спадщину після померлого ОСОБА_2 заявник не прийняв, оскільки у встановлений статтею 1270 ЦК України не подав до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини; документи, що підтверджують факт проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини також не подані.

У зв`язку із тим, що ОСОБА_1 не проживав постійно із спадкодавцем на час відкриття спадщини та не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини в установлений строк, він вважається таким, що спадщину не прийняв, тому видати свідоцтво про право на спадщину немає підстав./а.с.6-7/

У травні 2021 року ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до Першої полтавської державної нотаріальної контори про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_2 ./а.с.1-2/

Задовольняючи позовні вимоги, районний суд виходив із того, що доводи позивача про наявність у нього незалежних від його волі перешкод у зверненні до нотаріуса, є об`єктивно можливими, а тому причини пропуску такого строку є поважними.

Апеляційний суд із такими висновками районного суду не погоджується з таких підстав.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Указаний висновок викладений, зокрема, у постановах Верховного Суду від 03.10.2018 у справі № 2516/1356/12-ц, від 15.01.2020 у справі №200/9984/16-ц та від 25.03.2020 у справі №140/871/16-ц.

Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Учасники справи зобов`язані діяти в межах відповідних судових процедур. Зазначені процедури спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом особи на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.

Визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад.

До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 01.05.2024 у справі №491/838/21.

Верховний Суд у постанові від 04.12.2019 у справі №697/2052/17-ц (№61-3014св19) виснував, що відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Із матеріалів справи убачається, що ОСОБА_1 заявив позов про надання додаткового строку для прийняття спадщини до Першої полтавської ДНК, яка, за відсутності матеріально-правового спору, не є належним відповідачем у спірних правовідносинах. При цьому позивач, диспозитивно розпорядившись належними йому процесуальними правами, не скористався своїм правом залучити до участі у справі належного відповідача, яким у спірних правовідносинах має бути Полтавська міська територіальна громада в особі Полтавської міської ради, де знаходиться місце відкриття спадщини, та яка має право ініціювати питання про визнання спадщини відумерлою.

Суд першої інстанції викладене помилково залишив поза увагою, постановивши рішення про права, свободи та інтереси особи, Полтавської міської ради, яка не була залучена до участі у справі, що за правилами п.4 ч.3 ст.376 ЦПК України є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення про відмову в задоволенні позову, як пред`явленого до неналежного відповідача.

Із підстав викладеного, доводи апеляційної скарги щодо недоведеності заявлених вимог оцінці не підлягають. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, №4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року), (Проніна проти України, №63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Враховуючи викладене, колегія суддів визнає доводи апеляційної скарги обґрунтованими, а рішення суду першої інстанції таким, що підлягає скасуванню, із постановленням нового про відмову в задоволенні позову.

Згідно зі статтею 141 ЦПК України з ОСОБА_1 на користь Полтавської міської ради підлягає стягненню судовий збір за подачу апеляційної скарги у розмірі 1362,00 грн./а.с.95/

Керуючись ст.ст.367, 374, 376 ч.3 п.3, ст.ст.381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу особи, яка участі у справі не приймала Полтавської міської територіальної громади в особі Полтавської міської ради - задовольнити.

Рішення Октябрського районного суду м.Полтави від 04 листопада 2021 року - скасувати.

Ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до Першої Полтавської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь Полтавської міської ради () витрати зі сплати судового збору в розмірі 1362,00 грн.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 30 днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 14.05.2025.

Головуючий суддя Л.І. Пилипчук

Судді С.Б. Бутенко

Т.В. Одринська