Справа № 129/4040/24
Провадження № 2-з/135/3/25
У Х В А Л А

іменем України

19.05.2025 м. Ладижин

Суддя Ладижинського міського суду Вінницької області Нікандрова С.О., розглянувши без повідомлення учасників справи заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Катрича Павла Степановича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на боці позивача, - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про відшкодування шкоди, завданої ремонтом квартири, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ладижинського міського суду Вінницької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на боці позивача, - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про відшкодування шкоди, завданої ремонтом квартири.

15.05.2025 через систему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Катрича Павла Степановича надійшла заява про забезпечення позову, у якій представник позивача просить заборонити ОСОБА_2 проведення робіт з ремонту (реконструкції) та переплануванні житлових приміщень в квартирі АДРЕСА_1 , яка є суміжною із квартирою ОСОБА_1 за АДРЕСА_2 .

Заява обґрунтована тим, що позивач ОСОБА_1 та треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 є співвласниками квартири АДРЕСА_3 . По сусідству з ними у цьому ж житловому будинку у квартирі АДРЕСА_4 проживає ОСОБА_2 , який має у власності 23/100 частки житлового будинку. Крім того, ОСОБА_2 придбав у ОСОБА_5 у цьому ж будинку частину житлового будинку, яка умовно визначена, як квартира АДРЕСА_5 , що становить 1/5 житлового будинку, яка має із квартирою позивача спільну стіну в місці розташування кухні та ванної кімнати позивача.

Починаючи з липня 2024 і по даний час ОСОБА_2 проводить капітальний ремонт (реконструкцію) в квартирі АДРЕСА_5 , в тому числі демонтаж в ній підлоги та фундаменту в приміщення, яке з`єднано однією стіною з кухнею та ванною кімнатою позивача. Внаслідок таких дій ОСОБА_2 у позивача почала просідати стіна кухні та ванної кімнати, стіна в кухні почала тріскатися, відставати та осипатися кахельна плитка тощо, внаслідок відставання кахельної плитки на всіх площі стіни під плиткою у ванній кімнаті та на кухні утворилися пустоти, в місцях облаштування та кріплення сантехніки у ванній кімнаті виникли тріщини, що підтверджується актом Гайсинської міської ради від 06.11.2024 та фотоматеріалами.

Представником позивача до суду була подана заява про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

На даний час відповідач в приміщенні квартири АДРЕСА_6 , яка є суміжною з квартирою позивача, проводить капітальний ремонт (реконструкцію), в тому числі демонтуючи підлогу та фундамент в приміщенні, яке з`єднано однією стіною з кухнею та ванною кімнатою позивача. Проведення такого капітального ремонту ОСОБА_2 може нанести заявнику збитки. На зауваження заявника, щодо порушення правил будівництва та наявність негативних наслідків цього для заявника, ОСОБА_2 не реагує.

У випадку, якщо відповідачу не заборонити проводити ремонтні роботи, експерт не зможе надати відповіді на поставлені позивачем запитання, оскільки деякі роботи вже будуть виконані і стануть приховані, і не можна буде дослідити, чи дійсно вони відповідали вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, оскільки поверх них будуть проведені будівельні роботи, які ускладнять або зроблять неможливим надання експертом обґрунтованих відповідей на запитання, а також зробити неможливим ефективний захист або поновлення порушений та оспорюваних прав позивача, як співвласника житлового будинку, якщо їх не заборонити.

Згідно вимог ст. 153 ЦПК України розгляд заяви про забезпечення позову судом здійснено без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали справи і надані на підтвердження викладених у заяві обставин докази, доходить висновку, що заява представника позивача про забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частинами першою та другою статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Отже, умовою застосування забезпечення позову як сукупності процесуальних дій є обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог. Такі заходи гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову, перелік яких визначений статтею 150 цього Кодексу, а також інші заходи, необхідні для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 частини першої статті 150 ЦПК України.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати або знецінити, якщо такі дії відповідача можуть призвести у майбутньому до того, що виконання рішення суду про присудження може бути утрудненим або взагалі неможливим.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, з майновими наслідками заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Отже, застосовуючи заходи забезпечення позову, суди повинні перевірити відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи після відкриття провадження у ній, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У постанові Верховного Суду від 09.12.2020 у справі №462/763/18 зазначено, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, тимчасових заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання можливого судового рішення, якщо його буде ухвалено на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення. Суд застосовує заходи забезпечення позову у разі, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в справі.

Забезпечення позову по суті є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18 зазначено, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

У постанові Верховного Суду від 25.09.2019 у справі №320/3560/18 зазначено, що вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчиться, що між сторонами виник спір.

Всупереч наведеним нормам процесуального закону, у своїй заяві про забезпечення позову, представник позивача не обґрунтував необхідність та доцільність вжиття заявленого заходу забезпечення позову.

Посилання заявника в поданій ним заяві на потенційну можливість ускладнення проведенню будівельно-технічної експертизи, клопотання про яку заявлене представником позивача, не є достатньою підставою для задоволення заяви про забезпечення позову.

Обраний заявником захід забезпечення позову шляхом заборони відповідачу проводити роботи з ремонту (реконструкції) та перепланування житлових приміщень в квартирі АДРЕСА_6 , не відповідає предмету позову, з яким позивач звернувся до суду, адже матеріально-правовими вимогами останнього виступають вимоги щодо відшкодування шкоди, завданої внаслідок проведення робіт з ремонту належної відповідачу частини житлового будинку.

Проаналізувавши характер спірних правовідносин, які виникли між сторонами, зміст заявлених позивачем позовних вимог, розглянувши подану заяву про вжиття заходів забезпечення позову, суд приходить до висновку, щообраний позивачем вид забезпечення позову у вигляді заборони проведення робіт з ремонту (реконструкції) та перепланування житлових приміщень квартири є неспівмірним із заявленими позовними вимогами про відшкодування шкоди, відсутній зв`язок між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, а також відсутні підстави вважати, що невжиття заходів із забезпечення позовних вимог може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду у випадку його задоволення, отже заява про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 149-153, 157, 197, 260, 353, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Катрича Павла Степановича про забезпечення позову відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя Ладижинського міського суду

Вінницької області С.О.Нікандрова