Справа № 645/6627/21
Провадження № 6/645/85/25
У Х В А Л А

28 травня 2025 року м. Харків

Суддя Немишлянського районного суду м. Харкова Лисенко О.О., вирішуючи питання відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Ястребова Євгенія Богданівна, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі», Немишлянський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню,

в с т а н о в и в :

26.05.2025 до Немишлянського районного суду м. Харкова надійшла вищевказана заява, у якій заявник просить суд:

1. Визнати виконавчий лист № 645/6627/21 від 27 лютого 2023 року про стягнення солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь КП «Харківські теплові мережі», заборгованості у розмірі 107 513,19 грн - таким, що не підлягає виконанню.

2. Визнати виконавчий лист № 645/6627/21 від 27 лютого 2023 року про стягнення з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь КП «Харківські теплові мережі»судового збору у розмірі 1135,00 грн з кожного - таким, що не підлягає виконанню.

Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями, 26.05.2025 справу передано на розгляд головуючому судді Лисенко О.О.

Перевіривши матеріали заяви, суддя прийшов до висновку про необхідність її залишення без руху, враховуючи наступне.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява (заява) за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним уст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, заявником в заявіне зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у учасників справи.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» установлено, що в 2025 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2025 року складає 3028 гривні.

Судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством (абзац 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір», далі також - Закон).

Судовий збір не справляється за подання заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення (пункту 3 частини другої статті 3 Закону).

Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, за подання до суду: позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону).

Частиною другою статті 3 Закону встановлені підстави, за яких судовий збір не сплачується. Наведений перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Представник заявника подав заяву про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, тому пільги, встановлені пункту 3 частини другої статті 3 Закону не поширюються на ці спірні правовідносини.

Процедура розгляду заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення урегульована положеннями статей 432, 435 ЦПК, а розгляд заяви про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню здійснюється відповідно до статті 432 ЦПК.

Відтак, зазначені правовідносини є різними за своєю правовою природою, тому законодавець визначив їх, як окремі підстави для звернення до суду.

Аналогічну позицію висловив Верховний Суд у постанові від 25 березня 2020 року у справі №805/39821/17.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за позовну заяву немайнового характеру, подана фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» станом на 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн (0,4 = 1211,20 грн).

26.05.2025 представником заявника подано заяву про звільнення заявника від сплати судового збору у зв`язку з тим, що відповідно до довідки ГУ ДПС у Харківській області Батюк Є.В. у 2024 році доходів не мала.

Представником заявника не до заяви не додано жодних доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 не має доходів та інших виплат (в тому числі соціальних), у зв`язку з чим не має фінансової можливості сплатити судовий збір.

Зі змісту заяви вбачається, що її підписано представником заявника, адвокатом Ястребовою Є.Б., на підтвердження повноважень якого надано ордер.

Відповідно до ч. 1ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно п. 2 ч. 4ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до ч. 3ст. 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» від 05.07.2012повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Частиною 4 ст. 26 Закону визначено, що адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 20 Закону під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Поняття ордеру визначено у ч. 2 ст. 26 Закону, відповідно до якої це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги; ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката; Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Рада адвокатів України рішенням від 12 квітня 2019 року №41 затвердила Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції (далі - Положення № 41).

Пунктом 4 Положення № 41 передбачено, що ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Імперативними приписами пп.12.10 п. 12 Положення № 41 визначено, що ордер повинен містити підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»).

29 квітня 2022 року Рада адвокатів України ухвалила рішення № 45 «Про внесення змін до Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги», яким доповнила Положення, зокрема, пункт 10 новим абзацом наступного змісту: «Під час дії воєнного стану на території України дозволяється видача адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням ордеру без скріплення його печаткою юридичної особи та без підпису керівника адвокатського об`єднання, адвокатського бюро. Правовідносини між адвокатом, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера та адвокатським об`єднанням, адвокатським бюро врегульовуються внутрішніми документами цих організаційно правових форм здійснення адвокатської діяльності». Разом з тим, якщо адвокат звертається до суду не від адвокатського бюро або від адвокатського об`єднання, а індивідуально, тому вимоги пункту 10 Положення у редакції рішення Ради адвокатів України від 29 квітня 2022 року №45 не підлягають застосуванню у цьому випадку.

Отже, обов`язковим реквізитом ордеру, є власноручний підпис адвоката (у графі «Адвокат»).

На підтвердження повноважень адвоката Ястребової Є.Б. додано копію ордера про надання правничої (правової) допомоги серії АХ № 1262484 від 23.05.2025.

Зі змісту наданого адвокатом ордера вбачається, що він не містить власноручного підпису адвоката Ястребової Є.Б. у графі «Адвокат», що свідчить про відсутність у ньому обов`язкових реквізитів, визначених Положенням № 41.

Суд зазначає, що поданий ордер не є сформованим електронним ордером через модуль у підсистемі «Електронний суд» у встановленій адміністратором формі, а є додатком до позовної заяви, а тому має містити обов`язкові реквізити, визначені Положенням №41.

Накладення адвокатом електронного цифрового підпису на копію ордера не свідчить про дотримання вимог щодо його змісту, в розумінні Положенням № 41, а лише засвідчує правовий статус електронної копії документа.

Наведені висновки узгоджуються із висновками Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладеними в ухвалі від 07.02.2023 у справі №466/77/22.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в заяві повинні бути зазначені обставини, якими обґрунтовуються вимоги, і докази, що підтверджують вказані обставини.

У відповідності до вимогч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Положеннями статті 95 ЦПК України закріплено зміст поняття письмових доказів, що застосовується у розумінні цивільного процесу. Так, частиною першою вказаної статті зазначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Копії документів підлягають засвідченню, згідно з Національним стандартом України, затвердженого Державним підприємством «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01 липня 2020 року № 144 «ДСТУ 4163-2020», відповідно до яких відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 22 [підпису] на лицьовому боці останнього аркуша копії документа.

Копії судових рішень підлягають засвідченню виключно судовою інстанцією-видавником, оскільки їхні оригінали зберігаються у матеріалах судових справ, згідно з Інструкцією з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказам ДСА України від 20 серпня 2019 року № 814 (пункт 9 Розділу ХІ «Засвідчення та видавання копій судових рішень і документів»).

Виходячи з даних нормативних актів, повноваження на засвідчення судових рішень має виключно відповідна судова інстанція.

Представником заявника подано разом з заявою фотокопію заочного рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 27.02.2022 та копію рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 01.04.2025, роздруковану з невстановленого ресурсу, не засвідчена судовою установою у встановленому законом порядку та не містить відмітки про набрання рішенням законної сили.

Окрім того до заяви не долучено копію оспорюваного виконавчого листа № 645/6627/21 виданого від 27 лютого 2023 року Фрунзенським районним судом м. Харкова.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищезазначені обставини, суддя позбавлений можливості вирішити питання відкриття провадження у справі, а тому позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк на усунення недоліків.

Таким чином, текст позовної заяви, по формі та змісту відповідно до ст. 175 ЦПК України з урахуванням змін, внесених ЗУ 3200-ІХ від 29.06.2023, який набрав чинності 18.10.2023, повинен бути наданий суду разом з копіями відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі з дотриманням вимог абз. 1 ч. 1 ст. 177 ЦПК України або з дотриманням вимог абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви з урахуванням виправлених недоліків в електронній формі через електронний кабінет.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суддя,

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Ястребова Євгенія Богданівна, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі», Немишлянський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків позовної заяви, але не більше п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви, зазначені в даній ухвалі, не будуть усунені, позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.О. Лисенко