печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2025 року Печерський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Головко Ю. Г.,

за участю секретаря судових засідань Мхітарян М. М.,

позивача ОСОБА_1 ,

представник відповідача -1 ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву позивача ОСОБА_1 про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Грицаєнко Василь Васильович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шупеня Олександр Миколайович, про визнання недійсними договору дарування та договору купівлі-продажу, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Грицаєнко В. В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шупеня О. М., про визнання недійсними договору дарування та договору купівлі-продажу.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.07.2024 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду у порядку загального позовного провадження.

26.04.2025 в системі «Електронний суд» від позивачки ОСОБА_1 до суду надійшла заява про зміну предмету позову, на підставі ст. 49 ЦПК України, якою просила суд:

1) застосувати наслідки недійсного правочину з моменту укладення договір дарування квартири від 25.06.2009р., нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Грицаєнко В. В. та зареєстровано в реєстрі за номером 1478, який є нікчемний.

2) скасувати рішення про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень №35656139 від 14 червня 2017 року, що прийнято державним реєстратором прав на нерухоме майно Чуйко Г. Г. комунального підприємства Київської обласної ради «Готово» міста Києва відносно реєстрації права власності, форма власності: приватна на квартиру, що розташована АДРЕСА_1 за суб`єктом: ОСОБА_4 ; скасувати запис про державну реєстрацію.

3) застосувати наслідки недійсного правочину з моменту укладення договір купівлі-продажу квартири, укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 від 20.06.2017р., нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шупенею О. М., зареєстрований в реєстрі за №346, який є нікчемний.

4) скасувати рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та реєстрацію права власності №35765640 від 20 червня 2017 року за ОСОБА_3 , що прийнято приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шупенею О. М.; скасувати запис про державну реєстрацію

У підготовчому засіданні позивачка заяву підтримала, та просила задовольнити, зазначила, що ефективним способом захисту її прав є саме позовні вимоги, визначені у заяві про зміну предмету позову.

Представник відповідача-1, проти задоволення заяви заперечувала.

Суд, дослідивши матеріали справи, подану заяву, приходить наступного висновку.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 43 Цивільного процесуального кодексу України, учасники справи зобов`язані виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до положення ч. 2, 3 статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позов - це звернена через суд до відповідача матеріально-правова вимога про поновлення порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу, який здійснюється в певній, визначеній законом процесуальній формі.

Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючі ознаки позову) являються предмет і підстава.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами - суб`єктивним правом і обов`язком відповідача.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки.

Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача.

Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Водночас, процесуальним законом не передбачено право позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог і т.д.

В разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань), суд виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета спору або підстав позову.

Під збільшенням чи зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти зміну кількісних показників, в яких виражається позовна вимога (збільшення чи зменшення ціни позову, збільшення чи зменшення кількості товару тощо). Тобто, збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір заявлених вимог.

Разом з тим, збільшенням розміру позовних вимог є збільшення позову за тією ж вимогою, яку було заявлено у позовній заяві, тому збільшення розміру позовних вимог не може бути пов`язано з пред`явленням додаткових чи нових позовних вимог, про які не йшлося в позовній заяві, в тому числі шляхом доповнення немайнової вимоги майновою.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03.08.2020 у справі № 911/2139/19.

Як убачається зі змісту первинної позовної заяви, позивачка просила суд визнати недійсним з моменту укладання договорів дарування квартири від 25.06.2009, нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Грицаєнко В. В. та зареєстрований в реєстрі за № 1478 та визнати недійсним з моменту укладання договір купівлі-продажу квартири, укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 від 20.06.2017, нотаріального округу Шупенею О. М., зареєстрований в реєстрі за № 346.

Виходячи зі змісту заяви про зміну предмету позову, позивачами пред`явлені нові позовні вимоги:

1) застосувати наслідки недійсного правочину з моменту укладення договір дарування квартири від 25.06.2009, нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Грицаєнко В. В. та зареєстровано в реєстрі за номером 1478, який є нікчемний.

2) скасувати рішення про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень №35656139 від 14 червня 2017 року, що прийнято державним реєстратором прав на нерухоме майно Чуйко Ганною Георгіївною комунального підприємства Київської обласної ради «Готово» міста Києва відносно реєстрації права власності, форма власності: приватна на квартиру, що розташована АДРЕСА_1 за суб`єктом: ОСОБА_4 ; скасувати запис про державну реєстрацію.

3) застосувати наслідки недійсного правочину з моменту укладення договір купівлі-продажу квартири, укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 від 20.06.2017р., нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шупенею О.М., зареєстрований в реєстрі за №346, який є нікчемний.

4) скасувати рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та реєстрацію права власності №35765640 від 20 червня 2017 року за ОСОБА_3 , що прийнято приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шупенею Олександром Миколайовичем; скасувати запис про державну реєстрацію.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст. 12 ЦПК України).

Отже, підставою для звернення до суду є наявність порушеного права (охоронюваного законом інтересу) і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. При цьому для отримання судового захисту необхідно довести законність цих прав у суді.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування; зазначає ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтовує розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Частиною 1 ст. 188 ЦПК України визначено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Однак, таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після порушення провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом.

Подана позивачко заява містить нові позовні вимоги та відповідно нові підстави для її задоволення, які не були заявлені під час первісного звернення до суду із позовною заявою.

Проте, одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у такому разі фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Можливість об`єднання декількох позовних вимог шляхом подання заяви про зміни, доповнення чи уточнення позовних вимог до вже поданого позову процесуальним законодавством не передбачено.

На підставі викладеного та керуючись ст. 4, 12, 49, 188, 260, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Грицаєнко Василь Васильович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шупеня Олександр Миколайович, про визнання недійсними договору дарування та договору купівлі-продажу.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя Ю. Г. Головко