Провадження №: 2/336/1897/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2025 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Коваленка П.Л., за участі секретаря судового засідання Степливої Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Запорізької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: П`ята запорізька державна нотаріальна контора Південного міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса) про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

04.03.2025 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Запорізької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: П`ята запорізька державна нотаріальна контора Південного міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса) про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його дружина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з якою він проживав разом за адресою: АДРЕСА_1 . Оскільки позивач фактично проживав із своєю дружиною, то вважав, що прийняв спадщину за фактом такого сумісного проживання та із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини не звертався.

Також, позивач посилається на встановлення воєнного стану в країні, як на поважну причину пропуску строку для звернення до нотаріуса.

24.11.2022 ОСОБА_1 звернувся до П`ятої запорізької державної нотаріальної контори ПМУ МЮ (м. Одеса) з заявою про прийняття спадщини, 11.02.2025 отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої дружини, оскільки пропустив строк на прийняття спадщини.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 10 березня 2025 року позовну заяву прийнято до свого провадження. Призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання з повідомленням учасників справи.

Відповідно до ухвали Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 21 квітня 2025 року закрито підготовче провадження на призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог державний нотаріус П`ятої запорізької державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлена, будь-яких заяв чи клопотань суду не надала.

Представник відповідача Запорізької міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце судового засідання належним чином повідомлений. Від представника відповідача на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без участі, в якій зазначив, що при вирішенні справи покладається на розсуд суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 3 статті 12 ЦПК України та частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до положень статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , у віці 62 років, у Вознесенівському районі м. Запоріжжя Запорізької області, про що 12 листопада 2021 року складено відповідний актовий запис № 3519, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим Комунарським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) серії НОМЕР_1 .

Померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 з 26 квітня 1979 року перебували у шлюбі, зареєстрованому Будинком одруження м. Запоріжжя, актовий запис №1074, що підтверджується Свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 .

Як встановлено з довідки, виданої ОСББ «Запоріжсталь-21» вих.№04 від 01.03.2025 ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 з 2018 року по дату видачі довідки. Тобто фактично, ОСОБА_1 проживав разом із ОСОБА_2 на день її смерті.

11.02.2025 держаний нотаріус П`ятої запорізької державної нотаріальної контори Сидорук К.В. виніс Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовив ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . В зазначеній постанові вказано, що спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 заведена 24.11.2022 на підставі заяви про прийняття спадщини за законом чоловіка спадкодавця, ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 є інвалідом ІІ групи, що підтверджується випискою з акту огляду МСЕК до довідки серії АВ №0548182.

Позивачем надано суду виписку із медичної карти стаціонарного хворого нейрохірургічного відділення №10637, відповідно до якої ОСОБА_1 23.07.2021 проведено оперативне лікування, видалено інтраекстравертебральне екстрадуральне об`ємне новоутворення. За результатами патогістологічного дослідження морфологічна будова пухлини та імунофенотип її клітин свідчать на користь злоякісного утворення мезенхімального походження (саркоми), NOS (ICD - 0 8800/3). Також, ОСОБА_1 долучений до матеріалів справи висновок №311 про наявність порушень функцій організму, через які невиліковно хворі особи не можуть самостійно пересуватися та самообслуговуватися і потребують спеціальної послуги з догляду на непрофесійній основі.

Крім того, 24.02.2022 на всій території України було введено воєнний стан, що стало перешкодою для позивача для звернення з заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

У частині першій статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).

У частині третій статті 1272 ЦК України зазначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Отже віднесення будь-яких обставин до поважних є оціночним та таким, що безпосередньо належить до волі суду та його оцінки.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року N 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року у зв`язку з військової агресією Російської Федерації проти України на території України введено воєнний стан, який продовжується і на теперішній час.

24 листопада 2022 року ОСОБА_1 звернувся до державного нотаріуса П`ятої запорізької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом.

Передбачений законом строк на прийняття спадщини позивачем пропущено.

Строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Судом встановлено, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущено в результаті тяжкої хвороби, оперативного втручання та подальшого лікування, наявності інвалідності та невиліковної хвороби, через яку він сам потребує соціальних послуг з догляду, а також в результаті військового вторгнення російської федерації на територію України 24 лютого 2022 року та встановленням обмежувальних заходів у зв`язку з цим, що в сукупності свідчить про поважність причин пропуску строку, встановленого статті 1270 ЦК України.

Крім того, суд враховує, що позивач проживав разом із спадкодавцем на момент її смерті, хоча і був зареєстрований за іншою адресою, що давало йому підстави вважати, що він прийняв спадщину за законом.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду висловленою в постанові від 17 жовтня 2018 у справі № 681/203/17-ц (провадження № 61-26164св18) Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду зазначив, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Вказана правова позиція підтримана і в постановах Верховного суду від 01 червня 2020 року у справі N 185/777/17 (провадження N 61-35079св18), у постанові від 07 квітня 2020 року у справі N 756/9379/15-ц (провадження N 61-7251св19).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для своєчасного подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини є поважними, оскільки пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 7, 10-13, 76-81, 89, 258-259, 263-265, 268, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Запорізької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: П`ята запорізька державна нотаріальна контора Південного міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса) про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви до органів нотаріату про прийняття спадщини за законом після смерті дружини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном в три місяці.

Початок додаткового строку для прийняття спадщини відраховувати з моменту набрання судовим рішення законної сили.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНКОПП: НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Запорізька міська рада, , місцезнаходження: просп.Соборний, буд. 26, м. Запоріжжя.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: П`ята запорізька державна нотаріальна контора Південного міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса): місцезнаходження: вул. Цитрусова, буд. 5, м. Запоріжжя.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя П.Л. Коваленко