СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/4219/25
ун. № 759/7718/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Кравченка Ю.В., за участю секретаря судового засідання Бондарчук М.І., позивача ОСОБА_1 , представника Державного бюро розслідувань, Усатенка Д.І., представника Офісу Генерального прокурора, Кутєпова О.Є., розглянувши в підготовчому засіданні клопотання представника Державного бюро розслідувань, Усатенка Д.І. , про роз`єднання позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Державного бюро розслідувань, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями та бездіяльністю,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора (далі - ОГП), Державного бюро розслідувань (далі - ДБР), Державної казначейської служби України (далі - ДКСУ) про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями та бездіяльністю.

01 травня 2025 року суд постановив ухвалу про відкриття провадження у справі, у якій визначив розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, розпочав підготовче провадження у справі.

19 травня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» ЄСІКС надійшло клопотання представника ДБР, Усатенка Д.І. , про роз`єднання позовних вимог у вказаній справі.

Мотивував клопотання тим, що:

- предметом позову є вимога про стягнення моральної шкоди, завданої незаконним рішеннями та бездіяльністю ОГП та ДБР;

- підставою позову є порушення ОГП прав позивача у трудових правовідносинах та порушення ОГП та ДБР прав позивача під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001623;

- зазначені вимоги не є однорідними та взаємопов`язаними між собою.

З урахуванням викладеного просив виділити вимоги про відшкодування моральної шкоди внаслідок порушення трудових прав, які заявлені до ОГП; виділити вимоги про відшкодування моральної шкоди внаслідок неналежного проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, які заявлені до ДБР; роз`єднати позовні вимоги ОСОБА_1 у два самостійних окремих провадження.

У підготовчому засіданні представник ДБР клопотання підтримав повністю, просив його задовольнити. Додатково пояснив, що обставини звільнення позивача з органів прокуратури не стосуються ДБР, трудових відносин із ДБР позивач не мав. У разі відмови в роз`єднанні позовних вимог ДБР буде позбавлене можливості надавати заперечення в частині позовних вимог, що свідчить про звуження його процесуальних прав.

У підготовчому засіданні представник ОГП, Кутєпов О.Є. просив вирішити клопотання на розсуд суду.

Представник ДКСУ в підготовче засідання не з`явився. У відзиві на позовну заяву від 13.05.2025, що надійшов до суду 14.05.2025, представник ДКСУ, Климчук Н.І., просила слухати справу за відсутності представника ДКСУ.

Позивач проти задоволення клопотання заперечив.

22 травня 2025 року до суду засобами поштового зв`язку надійшли заперечення на клопотання, подані 20.05.2025.

У запереченнях ОСОБА_1 зазначив, що вимоги до ДБР і ОГП є взаємопов`язаними. Предметом позову є вимога про стягнення моральної шкоди, яку завдало ДБР внаслідок неналежного здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001623, а також вимога про стягнення моральної шкоди, яку завдав ОГП внаслідок неналежного здійснення прокурорського нагляду за досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні.

Окрім того, акцентував, що подання цього клопотання є очевидно безпідставним і свідчить про зловживання ДБР процесуальними правами, у зв`язку з чим просив залишити клопотання без розгляду.

У підготовчому засіданні ОСОБА_1 свої заперечення підтримав. Додатково конкретизував, що йому була завдана моральна шкода тривалою невиплатою вихідної допомоги та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні. Проте наведене не свідчить про неоднорідність пред`явлених вимог, оскільки фактичною підставою позову є кримінальний злочин, вчинений при звільненні його з органів прокуратури і подальше неналежне досудове розслідування цього злочину і неналежний прокурорський нагляд за досудовим розслідуванням.

З урахуванням викладеного, в задоволенні клопотання просив відмовити.

Вислухавши учасників справи і дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до частини першої статті 188 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом (частина четверта статті 188 ЦПК України).

Відповідно до ч. 6 ст. 188 ЦПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства. Розгляд позовних вимог, виділених у самостійне провадження, здійснює суддя, який прийняв рішення про роз`єднання позовних вимог.

Про об`єднання справ в одне провадження, роз`єднання позовних вимог, про відмову в об`єднанні справ в одне провадження, роз`єднанні позовних вимог суд постановляє ухвалу (частина сьома статті 188 ЦПК України).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга статті 2 ЦПК України).

Звертаючись до суду із клопотанням про роз`єднання позовних вимог представник ДБР акцентував, що підставами для стягнення моральної шкоди є порушення ОГП трудових прав позивача та порушення ДБР та ОГП права позивача на ефективне досудове розслідування.

Зазначені обставини учасники справи не оспорили.

Однак попри те, що юридичні факти, які стали підставою для завдання моральної шкоди позивачеві є різними, передумовою звернення до суду стало незаконне, на думку позивача, звільнення з органів прокуратури та подальші порушення відповідачами його прав під час здійснення досудового розслідування кримінальних правопорушень, якими це звільнення супроводжувалося.

На переконання суду, саме по собі посилання на різні фактичні підстави позову, за умови єдиного предмета позову, ще не свідчить відсутність зв`язку між позовними вимогами та про недоцільність їх розгляду в одному провадженні.

Доводи представника ДБР про звуження процесуальних прав ДБР суд оцінює критично, адже у випадку відмови в задоволенні клопотання, представник ДБР не буде позбавлений можливості надавати заперечення в частині вимог, що пред`явлені до ДБР.

Будь-яких конкретних аргументів, як саме різні фактичні підстави цього позову ускладнюють розгляд справи в одному провадженні, представник ДБР не навів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 188, 198, 223, 258-261, 353ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Державного бюро розслідувань, Усатенка Дмитра Ігоровича , про роз`єднання позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Державного бюро розслідувань, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями та бездіяльністю, відмовити повністю.

Підготовче засідання у справі відкласти на 25 червня 2025 року на 16 годину 00 хвилин у приміщенні Святошинського районного суду міста Києва (м. Київ, вул. Якуба Коласа, 27-а, каб. № 222).

Копію цієї ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Кравченко