ВІТОВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/2459/24
Провадження №2/477/336/25
УХВАЛА

щодо заяви про залишення позовної заяви без розгляду

21 травня 2025 року м. Миколаїв

Вітовський районний суд Миколаївської області у складі:

головуючого судді Козаченка Р.В.,

із секретарем судового засідання Клюсевич-Шараповою Н.М.

за участю:

позивачки ОСОБА_1 , її представниці ОСОБА_2 (не з`явилися),

відповідачки ОСОБА_3 ,

відповідачки ОСОБА_4 (не з`явилася),

під час розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , треті особи фермерське господарство ХЕЛПЕР, приватний нотаріус Миколаївського районного нотаріального округу Миколаївської області Реукова Наталія Анатоліївна, про визнання спадкових прав на майнові права засновника та члена фермерського господарства,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2024 року позивачка звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому просила визнати за нею право на майнові права засновника та члена фермерського господарства ХЕЛПЕР в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На обґрунтування позову вказала, що після смерті батька відкрилася спадщина, в тому числі й відносно його прав та обов`язків засновника та члена вказаного фермерського господарства (с. Шевченкове Миколаївського району Миколаївської області).

Проте приватний нотаріус Миколаївського районного нотаріального округу Миколаївської області Реукова Н.А. відмовила у видачі їй свідоцтва про право на спадщину через те, що розмір частки спадкодавця в статутному капіталі фермерського господарства не було визначено.

За свого життя спадкодавець ОСОБА_5 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Нікітіним Р.В., яким, серед іншого, заповів позивачці все своє майно (рухоме та нерухоме), що набуте ним до укладення шлюбу з ОСОБА_3 (відповідачкою), який був зареєстрований 02 липня 2021 року.

Посилаючись на те, що прийняла спадщину, але не може її оформити в нотаріальному порядку, тому звернулася за цим до суду і позов просила задовольнити.

В судовому засіданні 17 квітня 2025 року, на якому було розпочато розгляд справи по суті, було оголошено перерву до 21 травня 2025 року.

В той же час, на призначену дату представницею позивачки було подано заяву, в якій вона просила позовну заяву повернути без розгляду. А також подано одночасно і заяву, в якій вона, у разів відмови в задоволенні її попередньої заяви, просила відкласти розгляд справи через неможливість явки.

Відповідачка ОСОБА_3 в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення заяви представниці позивачки, якщо вважати її заяву відкликанням позову.

Інші учасники на розгляд справи не з`явилися.

Суд, розглянувши заяви представниці позивачки, перевіривши матеріали справи, прийшов до наступних висновків.

Ухвалою суду від 26 вересня 2024 року провадження в справі за позовною заявою ОСОБА_1 було відкрито в загальному порядку і призначено проведення підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 12 грудня 2024 року підготовче провадження в справі було завершено і призначено розгляд справи по суті заявлених вимог.

17 квітня 2025 року був розпочатий розгляд справи по суті, заслухано пояснення представниці позивачки та оголошено перерву до 21 травня 2025 року за її ж заявою для уточнення обставин справи щодо визначення прав позивачки на спадкування за законом.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Формулювання прохання представниці позивачки про повернення заяви без розгляду суд вважає такою, що являє собою клопотання про залишення позовної заяви без розгляду згідно із зазначеними положеннями закону, оскільки відповідно до положень ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви можливо до відкриття провадження в справі.

В той же час, в п. 5 ч.1 ст. 257 ЦПК України законодавець обмежив позивача від зловживання своїми процесуальними права заява про залишення позовної заяви без розгляду може бути подана до початку розгляду справи по суті. Якщо ж розгляд справи був розпочатий, то залишення позовної заяви без розгляду за заявою позивачки (представника) законом не передбачено.

Тому суд, виходячи із зазначених положень закону, не вважає, що заява представниці позивачки про повернення позовної заяви без розгляду підлягає задоволенню, оскільки вона подана після початку розгляду справи по суті.

Відповідно до принципу змагальності сторін в цивільному судовому процесі, записаному в ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

В ч. 2 цієї статті передбачено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Частиною 3 цієї статті передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Також, частинами 4 та 5 статті 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення); а у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Про відкладення розгляду справи постановляється ухвала (ч. 9 ст. 223 ЦПК України).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (ч. 3 ст. 131 ЦПК України).

З врахуванням того, що представниця позивачки в судове засідання не з`явилася, як і позивачка, будучи повідомлені належним чином, і представниця позивачки не повідомила про поважні причини неявки, то розгляд справи неможливий і наявні підстави для його відкладення.

За викладеного, керуючись ст.ст. 257-260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні заяви представниці позивачки про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Відкласти розгляд справи через неявку позивачки та її представниці без поважних причин до 15 липня 2025 року 09:00.

Повторно викликати в судове засідання учасників розгляду та повідомити їх про час та місце засідання.

Попередити позивачку та її представницю, що у разі повторної неявки в судове засідання без поважних причин позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.В. Козаченко