справа № 462/1658/25
У Х В А Л А

12 травня 2025 року Залізничний районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді: Бориславського Ю.Л.,

при секретарі судового засідання: Каралюс Т.Р.,

за участі:

представника Курила Р.М. - адвоката: Маланій І.Я.,

представника ОСОБА_1 адвоката Посікіри Р.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові клопотання ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову, суд

в с т а н о в и в:

05 травня 2025 року до Залізничного районного суду звернувся представник заявника ОСОБА_2 адвокат Оприско Микола Васильович, в якому просив суд скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 10.03.2025 року та замінені ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 19.03.2025 року у справі №462/1658/25, посилаючись на те, що ОСОБА_2 є спадкоємцем покійного ОСОБА_3 , а постановленими ухвалами порушуються його права та законні інтереси, а спір між сторонами є фіктивним.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 10 березня 2025 року було вжито заходи забезпечення позову до подання позовної заяви: накладено арешт на корпоративні права у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Ресторан «Україна» /, місцезнаходження: Львівська область, місто Дрогобич, вулиця Ковальська, будинок №1, №3/ у вигляді частки у розмірі 100% статутного капіталу, що складає 1300000,00 /один мільйон триста тисяч/ гривень, для управління якими призначено з числа спадкоємців ОСОБА_4 , у іншій частині заяви відмовлено.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 19 березня 2025 року за клопотанням ОСОБА_4 заходи забезпечення позову до подання позовної заяви були замінені. Суд постановив заборонити відчуження та перереєстрацію корпоративних прав, які належать ОСОБА_3 у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Ресторан «Україна» /, місцезнаходження: Львівська область, місто Дрогобич, вулиця Ковальська, будинок №1, №3/ у вигляді частки у розмірі 100% статутного капіталу, що складає 1300000,00 /один мільйон триста тисяч/ гривень.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Посікіра Р.Р. заявив клопотання про повернення заявнику клопотання про скасування заходів забезпечення позову, оскільки заявник не є учасником справи та чинним законодавством передбачено інший спосіб судового захисту, а саме звернення до суду з позовом про зняття арешту з майна.

Суд, заслухавши доводи учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Тому, за приписами частини першої статті 158 ЦПК України із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно) може звернутися виключно учасник справи.

Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутися до суду з позовом про зняття з нього арешту.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного суду у складі Касаційного цивільного суду від 27 червня 2024 року у справі №522/2279/21. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2020 року у справі № 753/12741/17 (провадження № 61-15806св19), від 22 квітня 2020 року у справі № 607/15533/17 (провадження № 61-43809св18), від 06 травня 2020 року у справі № 756/8156/18 (провадження № 61-48774св18), від 19 листопада 2020 року у справі № 759/3883/17 (провадження № 61-21905св19), від 27 січня 2021 року у справі № 757/9023/18-ц (провадження № 61-14051св19), від 10 лютого 2021 року у справі № 641/1271/19-ц (провадження № 61-5579св20), від 25 травня 2023 року у справі № 334/1250/22 (провадження № 61-12728св22).

Така ж правова позиція викладена у п. 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03 червня 2016 року № 5, у якій роз`яснено, що заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому, із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Зі змісту заяви та матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 не був учасником справи, у якій ухвалами суду були вжиті заходи забезпечення позову.

Відтак з урахуванням положень ч.1 ст. 158 ЦПК України, не будучи учасником розгляду справи, за якою застосовано заходи забезпечення позову, заявник ОСОБА_2 позбавлений можливості звертатися до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову. Чинним законодавством передбачено інший спосіб судового захисту за викладених заявником обставин, а саме звернення до суду з позовом про зняття арешту з майна.

Згідно з ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи наведене, клопотання ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 5 червня 2024 року у справі №727/3071/23.

Керуючись ст. 158, 185, 211, 257-260, 353, 354 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

клопотання ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову повернути заявнику без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її постановлення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Бориславський Ю. Л.