Справа № 212/3985/25
2/212/2753/25
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

18 квітня 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Пустовіт О.Г. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності за заповітом,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла зазначена позовна заява про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності за заповітом.

Як вбачається з позовних вимог, позивач просить суд:

1. Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , як між внучкою та бабою відповідно, тобто, що ОСОБА_3 є внучкою ОСОБА_4 .

2. Визнати право власності в порядку спадкування за заповітом за ОСОБА_1

- на 1/10 частку об`єкту нерухомого майна, реєстраційний номер 110, домоволодіння, об`єкта житлової нерухомості житлового будинку, літ. «А-2» за адресою: АДРЕСА_1 ;

- на 1/5 частку земельної ділянки, яка має площу 0,1 га, реєстраційний номер :04:195:0063 для будівництво і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), місце розташування якої: АДРЕСА_1 ;

- на 1/5 частку земельної ділянки, яка має площу 0,0041 га, реєстраційний номер :04:195:0064 для ведення особистого селянського господарства, місце розташування якої: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-17 за подання до суду заяви у справах окремого провадження, яка подана фізичною особою, сплачується ставка судового збору в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб що в гривневому еквіваленті становить 605,60 гривень.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» року № 3674-17 за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як підтвердження сплати судового збору, позивачем було надано квитанції про сплату судового збору в розмірі 605,60 грн за вимогу немайнового характеру та 1211,20 грн за вимогу майнового характеру.

В той же час, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна. Пунктом 9 ч. 1ст. 176 ЦПК України, встановлено, що ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі №907/9/17).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права власності» № 20 від 22.12.1995 р. зі змінами та доповненнями від 25.05.1998 р. визначено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Суд зазначає, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". В якості доказу вартості майна, суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Відповідно до ч. 1 ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність»(№ 2658-ІІІ) звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Отже, на підтвердження дійсної вартості спірних об`єктів нерухомого майна позивачем до матеріалів позовної заяви повинні бути додані відповідні та належні підтверджуючі документи з визначеною вартістю спірного майна, а саме:

- 1/10 частки об`єкту нерухомого майна, реєстраційний номер 110, домоволодіння, об`єкта житлової нерухомості житлового будинку, літ. «А-2» за адресою: АДРЕСА_1 ;

- 1/5 частки земельної ділянки, яка має площу 0,1 га, реєстраційний номер :04:195:0063 для будівництво і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), місце розташування якої: АДРЕСА_1 ;

- 1/5 частки земельної ділянки, яка має площу 0,0041 га, реєстраційний номер :04:195:0064 для ведення особистого селянського господарства, місце розташування якої: АДРЕСА_1 , станом на час пред`явлення позову до суду, проте їх відсутність унеможливлює визначити дійсну ціну позову за позовними вимогами, та відповідно встановити, суму судового збору, який підлягає сплаті за пред`явлення до суду позову про визнання за позивачем права власності. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Відтак, позивачу слід доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру про визнання за нею права власності, з урахуванням дійсної вартості предмету позову та 605,60 грн за вимогу немайнового характеру.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 185 ЦПК України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175і177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.185,260,294,318 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності за заповітом - залишити без руху, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали, для виправлення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. Г. Пустовіт