Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 284/271/25
У Х В А Л А

02 травня 2025 року селище Народичі

Народицький районний суд Житомирської області в складі:

під головуванням судді Піщуліної І.С.,

з секретарем Ярошенко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву заступника керівника Житомирської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Державної податкової служби України в Житомирській області про забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

01 травня 2025 року заступник керівника Житомирської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Державної податкової служби України в Житомирській області звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 й просить стягнути з них в солідарному порядку на користь Головного управління Державної податкової служби України в Житомирській області шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням, у сумі 17766056 гривень.

Одночасно з позовною заявою заступник керівника Житомирської обласної прокуратури подала до суду заяву про забезпечення позову, у якій просить накласти арешт на трьохкімнатну квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_4 , а також на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами АДРЕСА_2 , земельну ділянку з кадастровим номером :02:002:0006, 1/3 частину приміщення складу по АДРЕСА_3 , що належать на праві приватної власності ОСОБА_3 .

Вимоги заяви мотивує тим, що невжиття заходів забезпечення зазначеного вище позову може істотно ускладнити чи взагалі унеможливити ефективний захист державних інтересів. Крім того зазначає, що у разі відчуження нерухомого майна, яке належить на праві власності відповідачам, буде знівельоване значення судового рішення у випадку задоволення даного позову та зумовить необхідність подальшого вжиття інших додаткових заходів з метою виконання судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пункт перший частини першої статті 150 ЦПК України передбачає вид забезпечення позову, як накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

За правилами частини третьої статті 150 ЦПК заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Отже, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має пересвідчитися, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, з майновими наслідками заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року в справі №914/1570/20 зазначено, що під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. За таких обставин, особам, які беруть участь у справі, надана можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами.

Оцінюючи обґрунтованість вимог заяви, суд зважає на таке.

Предметом позову є матеріально правова вимога про відшкодування майнової шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, розміром 17766056 гривень.

На підтвердження вимог заяви про забезпечення позову прокурором надано суду Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №423877698 й №423881587 від 23 квітня 2025 року згідно яких ОСОБА_3 на праві приватної власності належать житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами АДРЕСА_2 , земельна ділянка з кадастровим номером :02:002:0006, 1/3 частина приміщення складу по АДРЕСА_3 ; ОСОБА_4 - трьохкімнатна квартира АДРЕСА_1 .

У заяві про забезпечення позову прокурор зазначає, що підставою звернення до суду з позовом є дії відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , внаслідок яких вчинено злочини та заподіяно матеріальну шкоду, а тому вважає, що припущення про те, що невжиття заходів забезпечення цього позову може істотно ускладнити чи взагалі унеможливити ефективний захист державних інтересів, є достатньо обґрунтованим.

Натомість, у поданій заяві не обґрунтовано підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у вигляді накладення арешту на майно, що належить відповідачам, у цій конкретній справі, й окрім припущень не зазначено обставин, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, та не надано доказів, які б свідчили, що відповідачі вчиняють будь-які дії, спрямовані на відчуження чи підготовку до відчуження належного їм майна.

Крім того, посилаючись на співмірність заявленого способу забезпечення позову з ціною позову, прокурор не надала суду доказів щодо вартості майна, належного відповідачам, що унеможливлює з`ясування відповідності та співмірності обраного прокурором виду забезпечення позову позовним вимогам.

Ураховуючи зазначене вище, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись статтями 149-153 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви заступника керівника Житомирської обласної прокуратури, поданої в інтересах держави в особі Головного управління Державної податкової служби України в Житомирській області, про забезпечення позову відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвала у повному обсязі складена 02 травня 2025 року.

Суддя:Ірина ПІЩУЛІНА