Провадження № 2-з/761/170/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2025 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді: Волошин В.О.

при секретарі: Харечко О.В.,

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Дробінової Інги Валеріївни про вжиття заходів забезпечення позову до його пред`явлення за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Державна спеціалізована установа «Київське міське бюро судово-медичної експертизи», про встановлення факту родинних відносин, -

в с т а н о в и в:

У травні 2025р. до суду звернулась адвокат Дробінова І.В. в інтересах ОСОБА_1 (далі по тексту - заявниця) із заявою про вжиття заходів забезпечення вищезгаданого позову, до його пред`явлення, та просила суд вжити наступні заходи забезпечення позову, шляхом:

-заборони вчинення ОСОБА_2 та будь-якими родичами ОСОБА_3 кремації або захоронення тіла ОСОБА_3 до забору і збереження необхідних біологічних зразків (букальний епітелій, генетичний матеріал) останнього, тіло якого перебуває в Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи Судовомедичному морзі №1 за адресою: 04112, м. Київ, вул. Оранжерейна (усі необхідні витрати, необхідні для пролонгованого зберігання тіла загиблого в морзі покласти на заявницю);

-зобов`язання Державної спеціалізованої установи «Київське міське бюро судово-медичної експертизи» в особі Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи Судово-медичний морг №1 вчинити дії у справі, що випливають із сімейних правовідносин, шляхом відбору і зберігання біологічного матеріалузразків (букальний епітелій, генетичний матеріал) ОСОБА_3 , тіло якого перебуває в Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи Судово-медичному морзі №1 за адресою: 04112, м. Київ, вул. Оранжерейна, 9 (усі необхідні витрати, понесені для відбору таких зразків, покласти на заявницю).

В обґрунтування вимог поданої заяви, заявниця посилалась на те, що предметом майбутнього позову буде позовна вимога про встановлення факту, що заявниця є рідною онукою померлого ОСОБА_3 , який був батьком її біологічного батька - ОСОБА_4 , відповідачка ОСОБА_5 , при цьому є іншою онукою померлого ОСОБА_3 .

Заявниця зазначила, що відповідне забезпечення позову, до його пред`явлення необхідне для забезпечення можливості проведення молекулярно-генетичної експертизи і встановлення біологічного споріднення померлого ОСОБА_3 і заявниці в межах розгляду цивільної справи за її майбутнім позовом про встановлення факту родинних відносин.

Вивчивши заяву про забезпечення позову та додані до позовної заяви документи, всебічно з`ясувавши обставини, на які заявниця посилається як на підстави вимог своєї заяви, суд вважає необхідне залишити без задоволення заяву про вжиття заходів забезпечення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів може істотно ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Згідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених ч. 5 цієї статті.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Особа, яка подала заяву про забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову. У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Вказана правова позиція відображена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 вересня 2019р. у справі №320/3560/18.

Як вбачається із змісту поданої заяви, предметом майбутнього позову буде позовна вимога про встановлення факту родинних відносин.

Звертаючись до суду із зазначеною заявою, заявниця, в обґрунтування необхідності забезпечення майбутнього позову вищенаведеним шляхом, посилалась на те, що відповідне забезпечення позову, до його пред`явлення необхідне для забезпечення можливості проведення молекулярно-генетичної експертизи і встановлення біологічного споріднення померлого ОСОБА_3 і заявниці, оскільки, у разі здійснення кремації або захоронення його тіла - встановити це буде вже неможливо.

Частинами 1-3 ст. 116 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Суд вважає, що запропонований заявницею захід забезпечення позову вищенаведеним шляхом, у розумінні ч.ч. 1-3 ст. 116, ч. 2 ст. 149 ЦПК України та роз`яснень, викладених у пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», не є за своєю правовою природою забезпеченням позову, оскільки, на переконання суду, заявницею не доведено, що невжиття таких заходів (заборони кремації/захоронення тіла та відбір і зберігання біологічного матеріалузразків) може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивачки, за захистом яких остання має намір звернутися до суду.

Таким чином, зазначений заявницею спосіб забезпечення позову не спроможний забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову, беручи до уваги те, що предметом майбутнього позову буде спір щодо встановлення факту родинних відносин заявниці з померлим ОСОБА_3 .

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, з урахуванням роз`яснення Верховного Суду України, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів заявниці щодо необхідності вжиття заходів забезпечення заяви з урахуванням розумності, обґрунтованості; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення заяви і предметом заявлених вимог, в тому числі, спроможності заходів, які заявниця просила вжити у порядку забезпечення заяви, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення заяви; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разу невжиття таких заходів; суд вважає, що заява про забезпечення позовної заяви є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 149-154, 259, 260, 353, 354 ЦПК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», суд, -

у х в а л и в:

Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Дробінової Інги Валеріївни про вжиття заходів забезпечення позову до його пред`явлення за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Державна спеціалізована установа «Київське міське бюро судово-медичної експертизи», про встановлення факту родинних відносин - залишити без задоволення.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено законом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя: