АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

29 квітня 2025 року

м. Чернівці

справа № 727/7485/24

провадження № 22-ц/822/471/25

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Чернівецького апеляційного суду Одинак О. О., ознайомившись з апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє Демяник Я. В., на рішення Шевченківського районного суду Чернівецької області від 05 березня 2025 року в цивільній справі за позовом Державного підприємства «Сетам» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», про захист прав споживачів,

встановив:

Рішенням Шевченківського районного суду Чернівецької області від 05 березня 2025 року позов Державного підприємства «Сетам» (далі ДП «Сетам») до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ДП «Сетам» заборгованість за послуги зберігання майна в розмірі 24 840 (двадцять чотири тисячі вісімсот сорок) гривень; проценти за користування коштами в розмірі 844 (вісімсот сорок чотири) гривні 49 копійок; інфляційні втрати в розмірі 800 (вісімсот) гривень 83 копійки.

В зустрічному позові ОСОБА_1 до ДП «Сетам» про захист прав споживачів відмовлено.

Не погоджуючись із рішенням Шевченківського районного суду Чернівецької області від 05 березня 2025 року, 23 квітня 2025 року ОСОБА_2 подано апеляційну скаргу на вказане рішення суду першої інстанції, до якої додано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження посилається на те, що розгляд справи у суді першої інстанції було призначено на 05 березня 2025 року, однак у зв`язку з хворобою та госпіталізацією на стаціонарне лікування, а також у зв`язку з неналежним повідомленням про дату та час судового засідання, представник ОСОБА_2 не зміг з`явитися до суду.

Копія оскаржуваного рішення отримана лише 03 квітня 2025 року, а тому строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин.

Справа не може бути передана на розгляд колегії суддів для вирішення питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження та призначення її до розгляду з огляду на наступне.

Відповідно до пунктів 1, 3 та 4 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються:

довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися;

документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції (за наявності)

Апеляційна скарга на рішення Шевченківського районного суду Чернівецької області від 05 березня 2025 року підписана ОСОБА_2 , та містить вказівку на те, що останній діє як представник ОСОБА_1 за довіреністю, проте не долучено оригіналу та/або належним чином засвідченої копії відповідної довіреності, що не дає змогу апеляційному суду перевірити наявність повноважень представника.

Також як встановлено судом з наявних в Єдиному державному реєстрі судових рішень відомостей, повне рішення Шевченківського районного суду Чернівецької області від 05 березня 2025 року складено 14 березня 2025 року.

Апеляційна скарга подана 23 квітня 2025 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Посилаючись на обставини, якими скаржник обґрунтовує поважність причини пропуску процесуального строку, а саме наявність хвороби та у зв`язку із цим госпіталізації на стаціонарне лікування, а також отримання копії повного рішення суду першої інстанції 03 квітня 2025 року, ОСОБА_2 не враховано наступне.

Механізм реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення врегульовано Главою першою Розділу V ЦПК України.

Частиною 1 статті 354 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною 2 статті 354 ЦПК України встановлено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Отже, закон чітко визначає початок перебігу строку на апеляційне оскарження та підстави виникнення права на його поновлення.

Відповідно до частини 3 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Отже, у випадку пропуску строку на апеляційне оскарження підставами для прийняття апеляційної скарги є лише наявність поважних причин (підтверджених належними доказами). Під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. У кожній справі суд має перевірити, чи наводить особа, яка заявляє клопотання про поновлення строку на оскарження судового рішення, такі підстави.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Усталеною також є і практика Верховного Суду, що при вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Однак до апеляційної скарги ОСОБА_2 не долучено належних та допустимих доказів перебування на стаціонарному лікуванні, як і отримання повного рішення суду, яке оскаржується.

За таких обставин суд апеляційної інстанції позбавлений можливості перевірити поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Також в апеляційній скарзі ОСОБА_2 вказує на те, що ОСОБА_1 як позивач за зустрічним позовом звільнений від сплати судового збору відповідно до частини третьої статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів».

З цього приводу апеляційний суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до частини 3 статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Верховний Суд у постанові від 17 вересня 2024 року у справі №761/19819/21-ц дійшов висновку, що звільнення споживачів від сплати судового збору має відбуватися не тільки у суді першої інстанції (при пред`явленні позову), але й на наступних стадіях цивільного процесу (при подачі апеляційної та касаційної скарги).

В зв`язку з цим, апеляційний суд погоджується із тим, що ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору за подання апеляційної скарги в частині оскарження рішення Шевченківського районного суду Чернівецької області від 05 березня 2025 року про відмову в зустрічному позові ОСОБА_1 до ДП «Сетам» про захист прав споживачів, проте не звільнений від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції в частині вирішення позову ДП «Сетам» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, за яким останній є відповідачем і на нього не поширюється положення частини 3 статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів».

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ціна позову пред`явленого ДП «Сетам» до ОСОБА_1 становить 26 485 гривень 32 копійки (24 840,00 + 844,49 + 800,83).

Підпунктом 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI (далі Закон № 3674-VI) встановлено ставку судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою:

1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

1,5% від ціни позову складає 397 гривень 28 копійок.

Отже, за подання ДП «Сетам» позову підлягав сплаті судовий збір у розмірі 3 028 гривень.

Підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено судовий збір за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Отже, за подання апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду Чернівецької області від 05 березня 2025 року в частині вирішення позову ДП «Сетам» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості підлягав сплаті судовий збір у розмірі 4 542 гривні (3028,00 х 150%).

Проте до апеляційної скарги не додано докази сплати судового збору за подання до суду апеляційної скарги у вказаному розмірі.

Судовий збір в сумі 4 542 гривні підлягає сплаті за наступними реквізитами:

Рахунок: UA0024405

Одержувач: Чернівецьке ГУК/Чернівецька ТГ/22030101

Код отримувача: 37836095

Банк одержувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

МФО: 899998

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Чернівецький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною 2 статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, недоліки апеляційної скарги мають бути усунуті шляхом подання до суду апеляційної інстанції: 1) документа, що посвідчує повноваження представника Демяника Я. В.; 2) доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження та дати отримання повного рішення суду, що оскаржується; 3) документів, що підтверджують сплату судового збору у сумі 4 542 (чотири тисячі п`ятсот сорок дві) гривні у встановленому законом порядку.

Враховуючи наведене, апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення зазначених вище недоліків апеляційної скарги.

Питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та відкриття апеляційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків апеляційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 356 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 260, 261, 357 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду Чернівецької області від 05 березня 2025 року залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення зазначених вище недоліків апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Чернівецького

апеляційного суду Олександр ОДИНАК