Справа № 632/165/25
провадження № 2/632/251/25

У Х В А Л А

Іменем України

06 травня 2025 р. м. Златопіль

Златопільський міськрайонний суд Харківської області у складі судді Библіва С.В., за участю секретаря судового засідання Кузьменко М.В., розглянув у підготовчому судовому засіданні справу за позовом акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Первомайського міськрайонного суду Харківської області перебуває позовна заява акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою суду від 10 лютого 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду з відкриттям провадження та призначенням до підготовчого засідання у справі (а.с.35).

13 березня 2025 року проведення підготовчого засідання було відкладено на 09 квітня 2025 року у зв`язку із тим,що суду стало відомо про ймовірну смерть відповідачки ОСОБА_1 з поштового конверта ( а.с.40).

16 квітня 2025 року на адресу суду від Златопільського відділу ДРАЦС у Лозівському районі Харківської області надійшла відповідь на запит суду стосовно актового запису про смерть відповідачки, з якої вбачається, що в архівному фонді відділу наявний актовий запис № 05 від 14.09.2020 року, складеного виконавчим комітетом Верхньоорільською сільською радою Первомайського району Харківської області, про смерть громадянки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В підготовче засідання 06 травня 2025 року сторони не прибули. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи дійшов наступних висновків.

Відповідно до частин першої та другої статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження.

У статті 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Згідно з частиною першою статі 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (частина перша стаття 48 ЦПК України).

Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті (частина четверта статті 25 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2020 року у справі №473/1433/18 (провадження № 14-35цс20), викладено такі правові висновки: «Цивільне процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні. Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2020 року у справі № 473/1433/18 (провадження № 14-35цс20), постановах Верховного Суду від 16 травня 2018 року, у справі № 183/4229/14-ц, 07 березня 2018 року у справі № 320/13096/13-ц, 14 лютого 2018 року у справі №310/10284/15 та 16 січня 2018 року у справі № 654/3928/15, від 9 жовтня 2023 року у справі № 688/181/23.

З наведеного вбачається, що процесуальне правонаступництво - це заміна сторони іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 251 ЦПК України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд зобов`язаний зупинити провадження до залучення до участі у справі правонаступника чи законного представника.

Відтак, інститут залучення до участі у справі правонаступника чи законного представника може бути застосований лише у разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Тобто, правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю, після відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Суд на підставі наявних у справі документів встановив,що відповідачка ОСОБА_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ,з позовом до якої звернулось 29 січня 2025 року акціонерне товариство «Перший український міжнародний банк» (а.с.2). Суд своєю ухвалою відкрив провадження у справі вже після смерті відповідачки ОСОБА_1 (а.с.35).

Згідно з ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами у цивільній справі є позивач і відповідач, які на час участі у справі, відповідно до ст. 46-47 цього Кодексу, мають володіти цивільною процесуальною правоздатністю та цивільною процесуальною дієздатністю.

Зважаючи на приписи ст. 25 ЦК України, цивільна правоздатність особи припиняється у момент її смерті.

За змістом ст. 55 ЦПК України процесуальне правонаступництво у цивільній справі допускається у разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Як вбачається з матеріалів справи, позов подано до суду 29.01.2025 року, а відповідачка ОСОБА_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Зважаючи на те, що смерть відповідача настала до подання позову, провадження у справі підлягає закриттю.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20.06.2019 року у справі №185/998/16-ц дійшов висновку, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позов пред`явлено до померлої особи, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі. При цьому незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі.

За вищевказаних підстав, позивач не позбавлений права звернення до суду з новим позовом на підставі ст.1281 ЦК України, який у даній справі не можуть розглядатися, оскільки за своїм змістом він має інші підстави та предмет позову.

З аналізу пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України вбачається, що правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі на підставі п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.200,247, 255 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у цивільній справі за позовом акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором закрити.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: С. В. Библів