КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №756/8514/24
У Х В А Л А

01 травня 2025 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Поліщук Н.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 14 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 14 березня 2025 року позовні вимоги задоволено.

Не погодившись з ухваленим рішенням, 11 квітня 2025 року ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, в якій одночасно просить відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги. Вказує, що офіційно не працевлаштований, виплат по соціальній допомозі не отримує, у зв`язку із чим немає фінансової можливості сплатити судовий збір за подачу цієї апеляційної скарги. Стверджує, що за таких обставин обов`язок із сплати судового збору є перешкодою для доступу скаржника до правосуддя та неможливістю реалізувати право на апеляційне оскарження рішення суду.

На підтвердження скрутного майнового стану долучено:

- довідку форми ОК-5 з Пенсійного фонду України за 2004, 2006-2008, 2010, 2014, 2020 роки;

- копію довідки №09-09-751 від 24 березня 2025 року про неотримання допомоги, яку видано ОСОБА_1 про те, що він не перебуває на обліку в управлінні соціальної та ветеранської політики Оболонського району м. Києва та йому відповідно до законодавства України станом на 24 березня 2025 року виплату соціальної допомоги не призначали;

- Відомість №2657-25-16173 від 24.03.2025 з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела / суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 24 березня 2025 року, згідно даних якої за період з листопада 2024 року по січень 2025 року інформація щодо джерел / сум виплачених доходів та утримання податків з ОСОБА_1 в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків відсутня.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з цим, стаття 8 Закону України "Про судовий збір" конкретизує порядок, умови відстрочення сплати судового збору та коло осіб, до яких може застосувати суд цю норму.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.

Зі змісту статті 8 Закону України «Про судовий збір» убачається, що обов`язковим елементом застосування цієї статті є майновий стан сторони, який не дозволяє їй сплатити судовий збір взагалі (у випадку, якщо сторона клопоче про звільнення її сплати судового збору) або перед зверненням до суду (у випадку, якщо сторона клопоче про відстрочення або розстрочення сплати судового збору).

Окремо слід зазначити, що встановлений статтею 8 Закону України «Про судовий збір» перелік умов, за яких особа може бути звільнена від сплати судового збору, або сплата судового збору маже бути відстрочення або розстрочена, також є вичерпним.

За статтею 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. І, як уже зазначалося, вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя, яке у розумінні практики Європейського суду з прав людини не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Такими документами, що підтверджують майновий стан, наприклад, можуть бути довідки про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідка про взяття заявника на облік центром зайнятості як безробітного, документи про нарахування субсидії, соціальної допомоги малозабезпеченим, довідку про відсутність доходу за попередній рік, тощо.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя, оскільки формування справедливих принципів оплати судового збору характеризує рівень доступності до правосуддя у країні (справа «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland) від 19 червня 2001 року).

Надаючи оцінку документам, наданим скаржником, апеляційний суд вказує на таке.

У довідці форми ОК-5 відображено інфомрацію за 2004, 2006-2008, 2010, 2014, 2020 роки, тобто така інформаціє не є актуальною станом на момент як подання апеляційної скарги, так й ініціювання судового провадження. Із довідки №09-09-751 від 24 березня 2025 року убачається, що станом на 24 березня 2025 року скаржнику не призначено виплату соціальної допомоги. Інформація із Відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків від 24 березня 2025 року є неповною, тому не узгоджуєься із положеннями статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Таким чином, скаржником не надано апеляційному суду документів, які б характеризували його майновий стан станом на момент подання апеляційної скарги відповідно до вимог закону.

З огляду на наведене, відсутні підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору, а тому у задоволенні заявленого клопотання слід відмовити.

Дослідивши апеляційну скаргу та додані до неї документи, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до пункту 3 частини 4 та частини 5 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб в 2024 році становить 3028,00 грн., таким чином 0,4 розміру цієї суми становить 1211,20 грн.

Установлено, що у 2024 році до суду звернулась ОСОБА_2 із позовом про позбавлення ОСОБА_1 батьківських прав.

Апеляційну скаргу подано в електронній формі, відтак підлягає застосуванню положення частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір", якою передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, за звернення із цією апеляційною скаргою слід сплатити судовий збір у розмірі 1453,44 грн, який розраховано таким чином: 1211,20 грн * 150% = 1816,80 грн * 0,8 = 1453,44 грн.

З огляду на наведене, особі, яка подає апеляційну скаргу,слід сплатити судовий збір у розмірі 1453,44 грн.

Судовий збір слід сплатити на наступні реквізити:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Особі, яка подає апеляційну скаргу, слід надати Київському апеляційному суду (судді Поліщук Н.В.) документ про сплату судового збору у вказаному розмірі та на зазначені реквізити.

При вчиненні дій, що пов`язані з виконанням цієї ухвали, особі, якій вона адресована, відповідь слід надавати за адресою Київського апеляційного суду, судді Поліщук Н.В.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового за подання апеляційної скарги на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 14 березня 2025 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 14 березня 2025 року- залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення порушення вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, що викладені в ухвалі, - протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали, роз`яснивши, що у випадку невиконання вимог ухвали в цій частині апеляційна скарга буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Поліщук