Справа № 724/2691/24
Провадження № 2/724/32/25
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

06 травня 2025 року Хотинський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді - Скрипника С.М.,

за участю секретаря судового засідання - Філіпчука Д.В.,

з участю представника відповідача адвоката Тимчук І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Хотині Чернівецької області, в режимі відеоконференції, цивільну справу № 724/2691/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

На розгляді в Хотинському районному суді Чернівецької області перебуває цивільна справа № 724/2691/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 13 серпня 2024 року відкрито провадження по справі, та розгляд справи вирішено проводити у порядку загального позовного провадження, проведення підготовчого засідання призначено на 03 вересня 2024 року.

У зв`язку із клопотання представника відповідача, розгляд підготовчого засідання було відкладено на 19.09.2024 року.

Розгляд справи призначений на 19.09.2024 року не відбувся, у зв`язку із клопотанням представника позивача адвоката Поляка П.П., про відкладення підготовчого засідання, у зв`язку із його зайнятістю в іншому судовому засіданні. Розгляд справи відкладено на 24.10.2024 року.

Розгляд справи призначений на 24.10.2024 року не відбувся, у зв`язку із клопотанням представника відповідача адвоката Тимчук І.О., про відкладення підготовчого засідання, у зв`язку із її перебування у запланованій відпустці. Розгляд справи відкладено на 12.11.2024 року.

Розгляд справи призначений на 12.11.2024 року не відбувся, у зв`язку із клопотанням представника позивача адвоката Поляка П.П., про відкладення підготовчого засідання, у зв`язку із його зайнятістю в іншому судовому засіданні. Розгляд справи відкладено на 28.11.2024 року.

Розгляд справи призначений на 28.11.2024 року не відбувся, у зв`язку із аварійним відключенням світла. Розгляд справи відкладено на 05.12.2024 року.

05 грудня 2024 року ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області задоволено клопотання представника відповідача адвоката Тимчук І.О. та призначено по вказаній справі судову авто - товарознавчу експертизу для визначення ринкової вартості спірного транспортного засобу.

12 лютого 2025 року на адресу суду надійшло повідомлення від Чернівецького НДЕКЦ МВС України за вих. №19/126/13/4-1379-2025 про неможливість проведення експертизи, у зв`язку із відсутністю об`єкту дослідження, оскільки неможливо безпосередньо оглянути та дослідити автомобіль, з метою встановлення ринкової вартості даного об`єкта дослідження.

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 21.02.2025 року поновлено провадження у справі, розгляд справи призначений на 03 березня 2025 року.

Розгляд справи призначений на 03.03.20254 року не відбувся, у зв`язку із клопотанням представника позивача адвоката Поляка П.П., про відкладення підготовчого засідання, у зв`язку із його необхідністю ознайомитися із матеріалами справи. Розгляд справи відкладено на 13.03.2025 року.

Розгляд справи призначений на 13.03.2025 року не відбувся, у зв`язку із клопотанням представника позивача адвоката Поляка П.П., про відкладення підготовчого засідання, у зв`язку із його зайнятістю в іншому судовому засіданні.

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 13.03.2025 року закрито підготовче проведення та призначено справу до розгляду по суті, розгляд справи призначений на 27 березня 2025 року.

Розгляд справи призначений на 27.03.2025 року не відбувся, у зв`язку із клопотанням представника позивача адвоката Поляка П.П., про відкладення судового засідання, у зв`язку із його зайнятістю в іншому судовому засіданні. Розгляд справи відкладено на 16.04.2025 року.

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 16.04.2025 року судове засідання відкладено на 06 травня 2025 року, явку позивача ОСОБА_1 в судове засідання призначене на 06.05.2025 року визнано обов`язковою.

06 травня 2025 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Поляк П.П. звернувся до суду із клопотанням про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 06.05.2025 року задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Поляка П.П про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Незважаючи на задоволене клопотання про участь представника позивача в судовому засіданні в режимі відеоконференції адвокат Поляк П.П. не відреагував на запрошення секретаря судового засідання щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою комплексу технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon», що свідчить про неявку представника позивача в судове засідання.

Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Поляк П.П. в судове засідання не з`явилися, хоча ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області явку позивача ОСОБА_1 в судове засідання призначене на 06.05.2025 року визнано обов`язковою.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про день час та місце розгляду справи.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Тимчук І.О. в судовому засіданні, в режимі відеоконференції, пояснила, що питання про можливість розпочати розгляд справи по суті у відсутності сторони позивача покладається на розсуд суду, оскільки на жодне із призначених судових засідань ні позивач ні її представник не з`явилися.

Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, при повторній неявці сторін.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Тобто, у даному випадку правове значення має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 02 вересня 2020 року у справі № 461/3580/15-ц та інших судових рішеннях суду касаційної інстанції.

У частині четвертій статті 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи.

В силу вимог ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Як зазначив Верховний суд (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019) повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду, навіть за наявності поважних причин такої неявки.

Враховуючи наведене, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі "Осман проти Сполученого королівства" та від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Слід відзначити, що позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків. Належне повідомлення позивача вдруге поспіль про судове засідання, його неявка у таке, відсутність у справі заяви про розгляд справи за відсутності позивача, у відповідності до ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, позбавляє суд можливості для проведення розгляду справи чи відкладення розгляду справи незалежно від причин неявки, зобов`язуючи залишити позовну заяву без розгляду.

Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

З часу відкриття провадження, а саме з 13.08.2024 року, ні позивач ні його представник жодного разу не з`являлися в судове засідання, при призначенні судом експертизи, за клопотанням представника відповідача, не проявили жодної зацікавленості у її проведенні, і через відсутність доступу до об`єкту дослідження для експертного огляду, для визначення його ринкової вартості, який знаходиться у позивача, експертизу провести не представилось можливим.

Зокрема, заявляючи клопотання про призначення експертизи представник відповідача у такий спосіб фактично вчиняє процесуальні дії зі своєї сторони щодо збирання доказів для спростування обставин, які мають значення для справи, а саме щодо вартості спірного транспортного засобу, і на які позивач посилається як на підставу своїх вимог.

Отже, оскільки позивачем ОСОБА_1 не надано можливості доступу до об`єкту експертизи, та беручи також до уваги те, що висновок судової авто - товарознавчої експертизи має важливе значення у даному спорі, суд розцінює це як ухилення позивача від участі в експертизі, та не можливість вирішення спору по суті.

З огляду на вищезазначені обставини, та з урахуванням того, що позивач та представник позивача, будучи повідомленим належним чином про день та час судових засідань, двічі поспіль не з`явились у судові засідання, клопотання про розгляд справи за відсутності позивача матеріали справи також не містять, розгляд справи без участі позивача не є можливим, суд вважає, що з підстав п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України позовну заяву слід залишити без розгляду.

Крім того, питання присудження компенсації на підставі ст. 365 ЦК України, визначення її розміру належить до компетенції суду. Тому, саме судом, в межах справи мають вирішуватися інші питання щодо сум, внесених на депозитний рахунок суду, зокрема й питання повернення таких коштів у випадку, коли підстава їх перебування на рахунку відпала.

Депозитний рахунок суду, який відкритий в управлінні державної казначейської служби не є бюджетним рахунком, а є спеціальним реєстраційним рахунком для обліку депозитних сум. Кошти, які зараховуються на цей рахунок є власністю осіб, що їх внесли та підлягають поверненню або перерахуванню за призначенням із настанням відповідних умов.

Оскільки грошові кошти в розмірі 59 193 гривень були внесені позивачем ОСОБА_1 , то в силу презумпції правомірності фактичного володіння майном (ч. 3 ст. 397 ЦК України) вони належать останній.

Таким чином, враховуючи, що суд прийшов до висновку про залишення позову без розгляду, а грошові кошти в сумі 59 193 гривень, що були внесені позивачем ОСОБА_1 , належать останній, а тому підлягають поверненню, оскільки підстава для знаходження вказаних грошових коштів на депозитному рахунку суду відпала.

Залишення заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку (частина друга статті 257 ЦПК).

На підставі викладеного, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст.ст. 260, 354 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без розгляду.

Повернути ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ), грошові кошти в сумі 59 193 (п`ятдесят дев`ять тисяч сто дев`яносто три) гривні 00 копійок, внесені нею на депозитний рахунок ДКСУ м. Київ, код отримувача 26311401, згідно платіжної інструкції № 0.0..1 від 11 червня 2024 року.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного тексту ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 06.05.2025 року.

Суддя: Сергій Миколайович СКРИПНИК