Номер провадження: 22-ц/813/2422/25
Справа № 500/3165/19
Головуючий у першій інстанції Бурнусус О.О.
Доповідач Коновалова В. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

05.05.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Коновалової В.А.,

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у цивільній справі

за апеляційною скаргою ОСОБА_3 ,

на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 20 вересня 2023 року та ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 30 травня 2023 року, яка не підлягає оскарженню окремо від рішення суду,

за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особистою приватною власністю та виключення житлового будинку зі списку майна, яке підлягає розділу, як майно подружжя

в с т а н о в и в:

Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області рішенням від 20 вересня 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особистою приватною власністю та виключення житлового будинку зі списку майна, яке підлягає розділу, як майно подружжя, відмовив.

Не погодившись з вказаною ухвалою суду ОСОБА_3 звернув ся з апеляційною скаргою безпосередньо до суду апеляційної інстанції в порядку ст. 355 ЦПК України.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 29.01.2025 року відкрито апеляційне провадження та ухвалою від 10.03.2025 року призначено справу до розгляду.

Від представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 надійшла заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції з Ізмаїльським міськрайонним судом Одеської області.

Згідно із частинами першою, другою статті 212 ЦПК України учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. У заяві про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні іншого суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення.

Зазначеними правовими нормами закріплено як право учасника справи брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, так і відповідний цьому праву обов`язок учасника справи - не пізніше п`яти днів до судового засіданні подання такої заяви до суду та її надіслання іншим учасникам справи.

Проте до клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції не додано доказів надсилання зазначеної заяви всім учасникам справи.

Враховуючи викладене, оскільки до заяви представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, не додані докази надсилання зазначеної заяви всім учасникам справи, то вказана заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не підлягає задоволенню.

Крім того, апеляційний суд звертає увагу, що частиною 8 статті 14 ЦПК України передбачено, що реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно ч. 8 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Ураховуючи положення ЦПК України, адвокат Бальжик К.Д. мала право подати заяву або в письмовій формі, або в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», проте заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції подана адвокатом Бальжик К.Д., яка діє від імені ОСОБА_1 , на електронну адресу суду апеляційної інстанції електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису, що дає підстави стверджувати, що заявник використав спосіб звернення до суду не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Разом з тим, апеляційний суд зазначає, що представник відповідача не позбавлений можливості, відповідно до ст. 212 ЦПК України, повторно подати заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для відмови в задоволенні заяви.

Керуючись ст. 212 ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції з Ізмаїльським міськрайонним судом Одеської області відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.А. Коновалова