УХВАЛА

Справа №348/1612/24

08 травня 2025 року м. Надвірна

Надвірнянський районний суд Івано-Франківської області

в складі головуючого-судді: Міськевич О.Я.

з участю секретаря судового засідання: Скоблей О.В.

представника позивача: Зварищука В.В.

представника відповідача: Куцого О.С.

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Делятинської селищної ради про визнання прав забудівника на спадкове майно,-

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до Делятинської селищної ради про визнання прав забудівника на спадкове майно.

Від представника позивача-адвоката Зварищука В.В. поступила письмова заява про зміну предмету позову.

Заяву мотивує тим, що тільки в даний час їй стало відомо, що після відкриття нею спадкової справи після смерті її батька, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 оформив права власності на спірне майно, а саме: на житловий будинок з господарськими спорудами загальною площею 114.3 кв.м. та житловою площею 83.4 кв.м., що знаходиться в АДРЕСА_1 , до завершення розгляду даної справи.

За таких обставин, при проведенні реєстраційної дії щодо державної реєстрації права власності на спірний житловий будинок за відповідачем ОСОБА_3 державний реєстратор прийняв рішення, яке не відповідає положенням ст. 31 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», в редакції, чинній на час вчинення реєстраційної дії, а тому це рішення державного реєстратора Делятинської селищної ради Надвірнянського району Івано-Франківської області Гринюк В.М. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) за індексним номером: 67533610 від 10.05.2023 року 11:34:43, є незаконним.

Вважає, що вказані обставини є підставою для зміни предмета позову, шляхом: припинення права власності ОСОБА_3 на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 114.3 кв.м. та житловою площею 83.4 кв.м., що знаходяться в АДРЕСА_1 ; скасування державної реєстрації права власності на вказаний житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами; визнання за нею права власності на вказане спадкове майно.

В судовому засіданні представник позивача-адвокат Зварищук В.В. просив прийняти заяву про зміну предмету позову до справи з підстав, зазначених у ній.

Представник третьої особи ОСОБА_3 -адвокат Куций О.С. в судовому засіданні заперечив проти прийняття до розгляду заяви представника позивача про зміну предмету позову, оскільки вона подана з порушенням строку подання такої заяви. Також у поданій заяві представник позивача просить одночасно змінити предмет і підставу позову, що не допускається.

Суд, вирішуючи питання про прийняття до розгляду заяви представника позивача про зміну предмету позову, заслухавши думку учасників справи, дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний Суд у постанові від 09.07.2020 у справі № 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається.

Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 у справі № 916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 924/1473/15, та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Так, вимоги первісного позову позивачем ОСОБА_1 були зазначені наступні:

Позивач звернулась з позовною вимогою до Делятинської селищної ради, за участю залученої третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про визнання прав забудівника на спадкове майно, у якій просить визнати за нею право забудовника на житловий будинок, що знаходяться в АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , з правом здачі вказаного об`єкта в експлуатацію та отримання документів, що посвідчують право власності.

З посиланням на ст. 1218 ЦК України, положення Порядку прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських, (присадибних) будівель, споруд, прибудов до них, громадських будинків І та II категорій складності, які збудовані без дозволу на виконання будівельних робіт, і проведення технічного обстеження їх будівельних конструкцій та інженерних мереж», затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 91 від 24.06.2011, зазначила, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, тобто майнові права можуть бути предметом спадкування.

Якщо об`єкт будівництва не був завершений спадкодавцем чи не був прийнятий в експлуатацію, або право власності не було за ним зареєстроване, то до складу спадщини входять усі належні спадкодавцеві як забудовнику права та обов`язки, а саме: право власності на будівельні матеріали та обладнання, які були використані спадкодавцем у процесі цього будівництва; право завершити будівництво (як правонаступник «спадкодавця -замінений у порядку спадкування забудовник); право передати від свого імені для прийняття в експлуатацію завершений будівництвом об`єкт; право одержати на своє ім`я свідоцтво про право власності та зареєструвати право власності.

Якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, то спадкоємець також не набуває такого права у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно, зокрема на житловий будинок, іншу споруду.

Вимогами заяви про зміну предмету позову, поданими ОСОБА_1 до Делятинської селищної ради та ОСОБА_3 , зазначено:

-Припинити право власності ОСОБА_3 на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 114.3 кв.м. та житловою площею 83.4 кв.м., що знаходяться в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 120.

-Скасувати державну реєстрацію права власності на житловий будинок з господарськими будівлями таспорудами загальною площею 114.3 кв.м. та житловою площею 83.4 кв.м., що знаходиться в АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно за законом на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 114.3 кв.м. та житловою площею 83.4 кв.м., що знаходиться в АДРЕСА_1 , загальною вартістю 140510 грн.

Підставою для припинення права ОСОБА_3 на спірне домоволодіння та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на спірне домоволодіння, позивачка зазначає те, що тільки в даний час їй стало відомо, що після відкриття нею спадкової справи після смерті її батька, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 оформив права власності на спірне майно, а саме: на житловий будинок з господарськими спорудами загальною площею 114.3 кв.м. та житловою площею 83.4 кв.м., що знаходиться в АДРЕСА_1 , до завершення розгляду даної справи.

За таких обставин, при проведенні реєстраційної дії щодо державної реєстрації права власності на спірний житловий будинок за відповідачем ОСОБА_3 державний реєстратор прийняв рішення, яке не відповідає положенням ст. 31 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», в редакції, чинній на час вчинення реєстраційної дії, а тому це рішення державного реєстратора Делятинської селищної ради Надвірнянського району Івано-Франківської області Гринюк В.М. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) за індексним номером: 67533610 від 10.05.2023 року 11:34:43, є незаконним. Враховуючи наведене, просила позов в цій частині задовольнити.

Підставою для задоволення права власності на спірне домоволодіння позивач покладається на ст. 328, 1261, 1268 ЦК України, які визначають порядок спадкування за законом після смерті спадкодавця.

Отже, дослідивши редакцію первісного позову та заяву позивача від 07.05.2025 про зміну предмету позову, суд вбачає, що позивачем змінено не лише предмет позовних вимог, а і його підстави, викладено нові обґрунтування та обставини позовних вимог, визначено нові правові підстави позовних вимог.

Отже, суд вбачає, що у заяві від 07.05.2025 фактично змінено як предмет, так і підстави позову, що суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, та не допускається.

Крім того суд зазначає, що стаття 49 ЦПК України встановлює чіткий строк, до якого позивач може подати заяву про зміну предмету позову, а саме: до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі (ч. 3 ст. 49 ЦПК України).

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою судді від 12.07.2024 по даній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 16.09.2024 по даній справі закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Таким чином, по даній справі закрито підготовче провадження, та на даний час справа знаходиться на стадії судового розгляду. Тому строк подання заяви про зміну предмету позову по даній справі закінчився.

З наведеного вбачається, що заява представника позивача від 07.05.2025 про зміну предмету позову, подана з порушенням строку її подання, встановленого ч. 3 ст. 49 ЦПК України. При цьому заява не містить клопотання про поновлення пропущеного строку та підстав для такого поновлення.

Враховуючи вищевикладене, а також порушення строку подання заяви, суд приходить до висновку про відмову у прийнятті заяви представника позивача-адвоката Зварищука В.В. від 17.05.2025 про зміну предмету позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 44, 49, 258, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті заяви представника позивача-адвоката Зварищука В.В. від 17.05.2025 про зміну предмету позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Делятинської селищної ради про визнання прав забудівника на спадкове майно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 12.05.2025.

Суддя Міськевич О.Я.