Справа № 368/217/25
Рішення

Іменем України

"05" травня 2025 р. м. Кагарлик Київської області

Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

Головуючий - суддя Закаблук О.В.

При секретарі - Токовенко Н.О.

За участі:

Представник позивача - авдокат Матюшенков Д.В.

- розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд, -

В С Т А Н О В И В :

14.02.2025 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в прохальній частині якої позивачка просить суд винести рішення, на підставі якого:

1. В порядку підготовки справи до розгляду, витребувати у приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Руденко Андрія Володимировича (09201, Київська обл., Обухівський р-н, м. Кагарлик, вул. Каштанова, 7 тел./факс: (04573) 6-14-38, ел.пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1 ), матеріали спадкової справи №31/2021, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

2. Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (рнокпп НОМЕР_1 ), додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 , яке видане 13 квітня 2021 року, Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 219, до двох місяців, з дня набрання законної сили рішення суду.

3. Судові витрати залишити за Позивачем.

Позовні вимоги позивачка ОСОБА_1 в мотивувальній частині позовної заяви обгрунтовує наступними обставинами справи та нормами права:

- ІНФОРМАЦІЯ_5 , у віці 73 років, померла спадкодавець - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (далі - Спадкодавець), яка є рідною матір`ю Позивача - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Факт споріднення Позивача та Спадкодавця, підтверджується свідоцтвом про народження Позивача, серії НОМЕР_3 , яке видане 01.05.1975 року Ставівською сільською радою Кагарлицького району, де в графі -"Батько" зазначений Відповідач 2 - ОСОБА_2 , а в графі "Мати", ОСОБА_4 .

Факт смерті Спадкодавця підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , яке видане 13 квітня 2021 року, Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 219.

Місце смерті Спадкодавця є м. Кагарлик Обухівського району Київської області.

За життя Спадкодавцю належала спадщина:

- земельна ділянка, кадастровий номер :03:001:0017, площею 2,8296 га, цільове призначення ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., с. Стави, Ставівська с/р та належала Спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку від 10 вересня 2003 року (далі - Земельна ділянка).

Відповідно до ст. ст. 1216-1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців); спадкування здійснюється за заповітом або за законом; до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Оскільки за життя спадкодавцем заповіту складено не було, тому у даному випадку спадкування здійснюється за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємцями першої черги після смерті Спадкодавця є:

1. Позивач - ОСОБА_1 ;

2. Відповідач 1 - батько Позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

3. Відповідач 2 - брат Позивача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 Спадкодавця, із заявами про прийняття спадщині звернулися Відповідач 1 та Відповідач 2, які згодом написали заяви про відмову від спадщини на користь Позивача, та які не повідомили про це Позивача.

Разом із цим Позивач вважала, що спадщину прийняли Відповідачі 1 та 2, оскільки за життя спадкодавця мова йшла про складення заповіту саме на них.

Приблизно в листопаді 2024 року Відповідач 2 запитав у Позивача, чому вона не оформляє документи на спадщину після смерті їхньої матері, внаслідок чого, Позивач саме з цього часу дізналась про наявність неприйнятої спадщини та відмову Відповідачів 1 та 2 від спадщини на її користь.

У зв`язку із цим, Позивач звернулася до нотаріальної контори із письмовою заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері.

В свою чергу, листом від 17.12.2024 року № 322/02-14, приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Руденко Андрій Володимирович, розглянувши заяву Позивача від 17.12.2024 року за вхідним номером № 140/01-16 надав наступну відповідь:"

- На Вашу заяву, зареєстровану 17.12.2024 за № 200, приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Руденко Андрій Володимирович повідомляє, що згідно з діючим законодавством України спадкоємці, які бажають прийняти спадщину, повинні у шестимісячний строк з часу смерті спадкодавця особисто звернутися до нотаріуса і заявити про свій намір прийняти спадщину, шляхом подання заяви про це, або ж надіслати на адресу вказаного нотаріуса заяву, підпис на якій має бути обов`язково засвідчений нотаріально.

Одночасно повідомляю про те, що згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємці, які є малолітніми, неповнолітніми, недієздатними, обмежено дієздатними, а також ті, які постійно проживали разом із спадкодавцем на час його смерті, вважаються такими, що прийняли спадщину, якщо протягом встановленого строку для прийняття спадщини не заявлять про свою відмову від прийняття спадщини особисто, чи через своїх батьків (усиновлювачів), піклувальників, опікунів.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку з дня відкриття спадщини не подав заяву про прийняти спадщини, він вважається таким, що її не прийняв.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець який спадщину прийняв, не надасть згоди на прийняття Вами спадщини, або ж таких спадкоємців не має, то Ви можете звернутися до суду з позовною заявою про надання Вам додаткового строку, достатнього для подання Вами заяви про прийняття спадщини, якщо причини пропуску будуть поважними.

Враховуючи те, що після померлої гр. ОСОБА_4 ним було заведено спадкову справу № 31/2021, що підтверджується витягом із Спадкового реєстру № 64569833 від 29.04.2021, якщо Ви маєте намір прийняти спадщину померлої гр. ОСОБА_4 , то Вам необхідно звернутися до суду з позовом про надання Вам додаткового строку, достатнього для подання Вами заяви про прийняття спадщини вашої померлої матері, оскільки в рамках вищевказаної спадкової справи справи спадкоємців, які б прийняли спадщину померлої гр. ОСОБА_4 не має».

Враховуючи відповідь приватного нотаріуса, вона вважає, що право Позивача на спадкування підлягає до судового захисту.

В свою чергу вона вважає, що Позивач пропустила шестимісячний строк на прийняття спадщини з поважних причин, оскільки вважала, що існує заповіт спадкодавця, до якого вона не включена, а про відмову інших спадкоємців від спадщини на її користь, дізналася з обставин, які наведені вище.

Згідно ч. 2 ст. 1233 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Зазначає, що в силу ст. 1298 ЦК України, Позивач не заявила свого права про відмову від спадщини, а навпаки реалізуючи своє право на прийняття спадщини звернулась до нотаріуса, де їй було роз`яснено право на звернення до суду.

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є - територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Інших спадкоємців за законом окрім Позивача є також Відповідач 1 та Відповідач 2, які не позбавлені права оскаржити свої відмови від прийняття спадщини. Тому вона вважає, що відповідати за позовом повинна Кагарлицька міська рада разом із іншими спадкоємцями.

Слід зазначити, що задоволення даного позову не порушить права, свободи та інтереси інших осіб, оскільки інших претендентів на спадщину у спадкодавця не має, а вона в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини. В свою чергу, завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Постановления рішення про задоволення позову є забезпеченням права Позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальним принципами міжнародного права. Так до майна в контексті Європейської Конвенції належать визначені законом права відповідно до яких, заявник має право вимагати "законного очікування" фактичного користування права. Зазначене положення висвітлено в рішенні "Рисовський проти України" (ухвала щодо прийнятності від 20 жовтня 2011 року). Так в п. 70 зазначеного рішення визначено "Аналізуючи відповідність цього мотивування Конвенції, Суд підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Незадоволення позову Позивача, щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, зумовить перехід права власності на спадкове майно до Держави в особі органу місцевого самоврядування на території якого воно знаходиться.

На виконання вимог вказаної п. 2. 6, 7, 8, 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, повідомляє наступне:

- позивач зверталась до нотаріальної контори для прийняття спадщини, проте їй було відмовлено;

- заходи забезпечення доказів або позову до подання даної позовної заяви, Позива чем не здійснювалися;

- усі докази, що були наявні у Позивача, були додані до позовної заяви в розділі "Додатки".

- позивачем було сплачено судовий збір у встановленому розмірі з урахуванням понижуючого коефіцієнту 0,8 при поданні позову в електронному вигляді відповідно до ч. 3 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір".

Тому, на підставі вищевикладеного та у відповідності із ст. ст. 16, 1258, 1269, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст. ст. 4, 13, 174-177,184,187 ЦПК України, - позивачка просить суд винести рішення, на підставі якого задовольнити вимоги, викладені в прохальній частині позовної заяви (позовні вимоги).

14.02.2025 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних положень ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В., присвоєно справа № 368/217/25, провадження № 2/368/444/25.

07.04.2025 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, призначено справу до слухання в загальному позовному провадженні, призначено підготовче судове засідання на 09 год. 00 хв. 29.04.2025 року.

В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 29.04.2024 року, позивачка ОСОБА_1 , - позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 29.04.2024 року, представник позивачки ОСОБА_1 , - адвокат Матюшенков Д.В., - вважав за можливе провести підготовче судове засідання у відсутності відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , так як вони, будучи повідомлені судом належним чином про день, час та місце слухання справи, - надіслали на адресу суду письмові заяви - клопотання, в яких просять суд слухати справу без їхньої участі, позов визнають та просять його задовольнити, процесуальні наслідки їм зрозумілі.

Представник позивача заявив клопотання про винесення судового рішення з підготовчого судового засідання, - з огляду на ту обствину, що відповідачі позов визнали в підготовчому судовому засіданні.

Представник позивача позовні вимоги обгрунтовував фактичними обставинами справи та нормами права, які викладені в мотивувальній частині позовної заяви, та які судом викладені в повному обсязі, - вище по тексту в мотивувальній частині даного рішення суду.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 29.04.2025 року, відповідач ОСОБА_2 , - не з`явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла письмова заява - клопотання відповідача ОСОБА_2 , в якій він зазначає, що просить суд слухати справу без його участі, так як позов визнає в повному обсязі та просить його задовольнити, процесуальні наслідки визнання позову йому зрозумілі.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 29.04.2025 року, відповідач ОСОБА_3 , - не з`явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла письмова заява - клопотання відповідача ОСОБА_3 , в якій він зазначає, що просить суд слухати справу без його участі, так як позов визнає в повному обсязі та просить його задовольнити, процесуальні наслідки визнання позову йому зрозумілі.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 29.04.2025 року, представник відповідача, - Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області, - не з`явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла письмова заява - клопотання відповідача, в якій він просить суд слухати справу без участі його представника, проти задоовлення позову, - не заперечує.

Фактичне визнання позову відповідачами, - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Кагарлицькою міською радою Обухівського району Київської області, - в підготовчому судовому засіданні, - дає підставу суду застосувати положення ч. 3 ст. 200 ЦПК України.

Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого судового засідання суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Отже, на підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України суд приходить до висновку щодо можливості винесення судового рішення по результатам проведення підготовчого судового засідання, не призначаючи судове засідання до основного судового розгляду по суті.

Суд, вислухавши сторону позивача (позивачку та її представника), дослідивши матеріали справи, приходить до висновку щодо задоволення позову, - шляхом винесення судового рішення, як окремого процесуального документу, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Підсудність:

- згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, - пред`являються за місцезнаходженням майнаабо основної його частини.

Як вбачається з позовної заяви, - спір в даному цивільному провадженні (предмет позову) стосується нерухомого майна, - земельної ділянки, яка розташована на території с. Стави Обухівського району Київської області.

Що стосується тієї обставини, що с. Стави Київської області, - наразі відноситься до Обухівського району, а справа слухається не в Обухіському районному суді Київської області, а в Кагарлицькому районному суді Київської області, то суд зазначає наступне:

Пунктом 3-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-ІХ, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, запровадженого Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про затвердження воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ.

Відповідно до постанови Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807/ІХ «Про утворення та ліквідацію районів», - с. Стави, - відноситься до Обухівського району Київської області.

Разом з тим, відповідно до роз`яснення наданого Радою Суддів України, до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно - територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, - місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою, а так як село Стави раніше входило до Кагарлицького району Київської області, - то дану справу слід слухати в Кагарлицькому районному суді Київської області.

Відповідно, враховуючи предмет спору (розірвання шлюбу), враховуючи місце реєстрації та проживання відповідача - фізичної особи, та враховуючи положення ч. 1 ст. 30 ЦПК України, - дана справа підсудна Кагарлицькому районному суду Київської області, - як суду першої інстанції загальної юрисдикції, так як в даному випадку має місце виключної підсудності, - підсудність за місцем місцезнаходженням майна.

Сторони по справі:

- позивачем по справі є фізична особа, - ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженка село Стави Кагарлицького району Київської області, громадянка України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_4 , виданий 25 липня 1996 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 );

- відповідачами по справі є:

- фізична особа, - ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженець село Запруддя Рокитняського району Київської області, громадянин України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_5 , виданий 24 листопада 1997 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_6 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 );

- фізична особа, - ОСОБА_3 , ( ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженець с. Стави Кагарлицького району Київської області, громадянин України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_7 , виданий 6 березня 1997 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_8 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ;

- юридична особа, - Кагарлицька міська рада Обухівського району Київської області, (09201, Київська область, Обухівський район, м. Кагарлик, пл. Незалежності, буд. 1, ).

Додатково щодо кола суб`єктів в даному цивільному провадженні, суд зазначає, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є - територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, - тому до участі в даному цивільному провадженні і були залучені спадкоємці першої черги та орган місцевого самоврядування.

Суд в судовому засіданні з матеріалів спадкової справи встановив, що інших спадкоємців за законом, окрім Позивача, - є також Відповідач 1 та Відповідач 2, які не позбавлені права оскаржити свої відмови від прийняття спадщини.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм матеріального та процесуального права:

- 12 квітня 2021 року, у віці 73 років, померла спадкодавець по даній справі, - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка село Стави Обухівського району Київської області, громадянка України.

Факт смерті спадкодавця, - ОСОБА_4 , - підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , яке видане 13 квітня 2021 року Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якому зазначено наступне:

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка с. Стави Обухівського району Київської області, громадянка України, - померла ІНФОРМАЦІЯ_5 у віці 73 років, про що 13 квітня 2021 року Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено відповідний актовий запис за № 219.

Місце смерті, - місто Кагарлик Обухівського району Київської області.

Позивач по даній справі, - ОСОБА_1 , - є рідною донькою померлої спадкодавця, - ОСОБА_4 .

Вищевказаний факт підтверджується свідоцтвом про народження Позивачки ОСОБА_1 , - серії НОМЕР_3 , яке видане 01.05.1975 року Ставівською сільською радою Кагарлицького району Київської області, де зазначено наступне:

- ОСОБА_6 народилася ІНФОРМАЦІЯ_8 в селі Стави Кагарлицького району Київської області, про що в книзі режєстрації актів про народження 01 травня 1975 року зроблено запис за № 10.

В графі «Батьки» зазначені:

- Батько - ОСОБА_2 , - відповідач по даній справі;

- Мати - ОСОБА_4 , - спадкодавець по даній справі.

За життя Спадкодавцю, - ОСОБА_4 на праві власності належало спадкове майно (спадкова маса), а саме:

- земельна ділянка, кадастровий номер :03:001:0017, площею 2,8296 га, цільове призначення ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., с. Стави, Ставівська с/р, та яка (земельна ділянка) належала Спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку від 10 вересня 2003 року (далі - Земельна ділянка).

Згідно ст. ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців); спадкування здійснюється за заповітом або за законом; до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

На запит суду на адресу суду надійшла належним чином завірена копія спадкової справи № 31/2021, яка заведена 29.04.2021 року приватним нотаріусом Кагарлицького нотаріального округу Руденком Андрієм Володимировичем, - щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 .

Як вбачається з матеріалів вищевказаної спадкової справи, - за життя спадкодавцем , - ОСОБА_4 , - заповіту складено не було, тому, - в даному випадку спадкування здійснюється за законом, - на підставі положень ч. 1 ст. 1217, ст.ст. 1258 - 1267 ЦК України.

Згідно ч. 2 ст. 1233 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Суд зазначає, що в силу ст. 1298 ЦК України, - Позивач не заявила свого права про відмову від спадщини, а навпаки, - реалізуючи своє право на прийняття спадщини, - позивач звернулась до нотаріуса, де їй було роз`яснено право на звернення до суду.

Згідно ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Як встановлено з матеріалів спадкової справи, - спадкоємцями першої черги після смерті Спадкодавця, - ОСОБА_4 (перша черга спадкової трансмісії) є:

1. Позивач - ОСОБА_1 ;

2. Відповідач 1 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , - батько позивачки.

3. Відповідач 2 - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , - рідний брат позивачки.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи, - після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 Спадкодавця, із заявами про прийняття спадщині звернулися Відповідач 1 та Відповідач 2, які згодом написали заяви про відмову від спадщини на користь Позивача, та які не повідомили про це Позивача.

Разом із цим Позивач вважала, що спадщину прийняли Відповідачі 1 та 2, оскільки за життя спадкодавця мова йшла про складення заповіту саме на них.

Орієнтовно в листопаді 2024 року Відповідач 2 запитав у Позивача, чому вона не оформляє документи на спадщину після смерті їхньої матері, внаслідок чого, Позивач саме з цього часу дізналась про наявність неприйнятої спадщини та відмову Відповідачів 1 та 2 від спадщини на її користь.

У зв`язку із цим, Позивач ОСОБА_1 звернулася до нотаріальної контори із письмовою заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері, - спадкодавця по справі, - ОСОБА_4 .

В свою чергу, листом від 17.12.2024 року № 322/02-14, приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Руденко Андрій Володимирович, розглянувши заяву Позивача від 17.12.2024 року за вхідним номером № 140/01-16 надав наступну відповідь:

- «На Вашу заяву, зареєстровану 17.12.2024 за № 200, приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Руденко Андрій Володимирович повідомляє, що згідно з діючим законодавством України спадкоємці, які бажають прийняти спадщину, повинні у шестимісячний строк з часу смерті спадкодавця особисто звернутися до нотаріуса і заявити про свій намір прийняти спадщину, шляхом подання заяви про це, або ж надіслати на адресу вказаного нотаріуса заяву, підпис на якій має бути обов`язково засвідчений нотаріально.

Одночасно повідомляю про те, що згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємці, які є малолітніми, неповнолітніми, недієздатними, обмежено дієздатними, а також ті, які постійно проживали разом із спадкодавцем на час його смерті, вважаються такими, що прийняли спадщину, якщо протягом встановленого строку для прийняття спадщини не заявлять про свою відмову від прийняття спадщини особисто, чи через своїх батьків (усиновлювачів), піклувальників, опікунів.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку з дня відкриття спадщини не подав заяву про прийняти спадщини, він вважається таким, що її не прийняв.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець який спадщину прийняв, не надасть згоди на прийняття Вами спадщини, або ж таких спадкоємців не має, то Ви можете звернутися до суду з позовною заявою про надання Вам додаткового строку, достатнього для подання Вами заяви про прийняття спадщини, якщо причини пропуску будуть поважними.

Враховуючи те, що після померлої гр. ОСОБА_4 ним було заведено спадкову справу № 31/2021, що підтверджується витягом із Спадкового реєстру № 64569833 від 29.04.2021, якщо Ви маєте намір прийняти спадщину померлої гр. ОСОБА_4 , то Вам необхідно звернутися до суду з позовом про надання Вам додаткового строку, достатнього для подання Вами заяви про прийняття спадщини вашої померлої матері, оскільки в рамках вищевказаної спадкової справи справи спадкоємців, які б прийняли спадщину померлої гр. ОСОБА_4 не має».

Враховуючи обставини, встановлені в судовому засіданні, зокрема, - відповідь приватного нотаріуса, - суд вважає, що право Позивача на спадкування підлягає до судового захисту, - шляхом винесення судового рішення, як окремого процесуального докуиенту.

З огляду на обставини справи, встановлені в судовому засіданні з належних та допустимих доказів, - суд вважає, що Позивач ОСОБА_1 пропустила шестимісячний строк на прийняття спадщини з поважних причин, оскільки позивачка вважала, що існує заповіт спадкодавця, до якого вона не включена, а про відмову інших спадкоємців від спадщини на її користь, - позивачка дізналася з обставин, які судом наведені вище в мотивувальній частині даного рішення.

Суд, з огляду на матеріали справи, вважає, що позивачка мала об`єктивні (непереборні) перешкоди для реалізації свого права на прийняття спадщини, в зв`язку з чим, - наявні підстави для визначення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини, - шляхом винесення судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, - спору про спадкування немає, а сама спадщина не визнана відумерлою відповідно до ч. 1, 2 ст. 1277 Цивільного кодексу України, а отже, - спадщина є досі відкритою, тому, відповідно до ч. 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України, - позивачка має право на її прийняття, - як спадкоємець першої черги.

Суд вважає, що задоволення даного позову не порушить права, свободи та інтереси інших осіб, оскільки інших претендентів на спадщину у спадкодавця не має, при цьому, - позивачка в іншому порядку, ніж судовий, - не може захистити свої права на прийняття спадщини, при цьому, - суд зазначає, що інші спадкоємці першої черги, - подали до приватного нотаріуса заяви про відмову від спадщини, - на користь позивачки.

Суд зазначає, що завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Постановления рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, - кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальним принципами міжнародного права. Так до майна в контексті Європейської Конвенції належать визначені законом права відповідно до яких, заявник має право вимагати "законного очікування" фактичного користування права. Зазначене положення висвітлено в рішенні "Рисовський проти України" (ухвала щодо прийнятності від 20 жовтня 2011 року). Так в п. 70 зазначеного рішення визначено "Аналізуючи відповідність цього мотивування Конвенції, Суд підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовний спосіб.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивачка ОСОБА_1 правомірно скористалася своїм правом та звернулася до суду з даним позовом про визначення їй додаткового строку, - достатнього для подання нею заяви про прийняття спадщини після померлої матері - ОСОБА_4 , - який повинен бути задоволений, - шляхом винесення судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ч. 1 ст. 1223, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, п. 24 Постановою Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 4, 174- 175, 258 - 259, 263 - 265, 268, 272 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визнати причини пропуску фізичною особою, - ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженкою село Стави Кагарлицького району Київської області, громадянкою України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_4 , виданий 25 липня 1996 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_1 ), -

- шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки село Стави Обухівського району Київської області, громадянки України), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 в місті Кагарлик Обухівського району Київської області, Україна, (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 , яке видане 13 квітня 2021 року Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис про смерть за № 219, вчинений 13 квітня 2021 року Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)), - поважними, та:

- встановити фізичній особі, - ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженці село Стави Кагарлицького району Київської області, громадянці України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_4 , виданий 25 липня 1996 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_1 ), -

- додатковий строк у три місяці з дня вступу даного рішення в законну силу, - для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 в місті Кагарлик Обухівського району Київської області, Україна, (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 , яке видане 13 квітня 2021 року Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис про смерть за № 219, вчинений 13 квітня 2021 року Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)), -

- спадкова справа № 31/2021, заведена 29 квітня 2021 року приватним нотаріусом Кагарлицького районного нотаріального округу Руденком Андрієм Володимировичем щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 , індекс справи 02 - 14.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку на підставі ч. 1 ст. 352 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду на підставі ч. 1 ст. 354 ЦПК України подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно ч. 1 ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Згідно п. 15.5) Перехідних Положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються на надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з моменту проголошення до Київського Апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області, а учасниками процесу, які не були присутні під час проголошення рішення, - протягом тридцяти днів з моменту отримання копії рішення.

Суддя: Закаблук О.В.