КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи № 363/445/24 Головуючий у суді першої інстанції -Баличева М.Б.
Номер провадження № 22-ц/824/7078/2025 Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Яворського М.А.,

суддів: Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

за участю секретаря - Русан А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія», поданою представником Талаш Вікторією Юріївною, та за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», поданою представником Кирилловим Михайлом Сергійовичем, на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 11 грудня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», третя особа без самостійних вимог: Національна комісія, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг про скасування вимог за помилкове нарахування боргу та стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

У січні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія», ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», в подальшому уточнивши позовні вимоги, ОСОБА_1 просив суд скасувати нараховану суму боргу у розмірі 25 609, 00 грн відповідно до рахунку № НОМЕР_1 за лютий 2020 року від 29 лютого 2020 року, а також стягнути з відповідачів моральну шкоду у розмірі 25 000, 00 грн.

В обґрунтування позовних вимог вказав, що 19 серпня 2019 року було замінено лічильник споживання електроенергії, яка проводилася зі значним порушенням, без його присутності, складання акту про заміну лічильника, фіксації остаточних показників старого лічильника та без фіксації показників нового лічильника. Так, на протязі червня-серпня 2019 року в будинках СТ «Лісова Поляна» проводилася заміна електролічильника.

Позивач вказує, що неодноразово просив співробітників ДТЕК, які виконували заміну лічильника обліку спожитої електроенергії, сповістити його про час такої заміни та виконати його прохання щодо фіксування остаточних показників лічильника та місця його розташування на стовпі, однак його прохання були проігноровані та не надіслано квитанцію на оплату залишку за серпень 2019 року. Тільки в лютому 2020 року ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» повідомило про наявність боргу у розмірі 24 771 грн, разом з ПДВ - 25 609,38 грн, а остаточні показники лічильника стали відомі з листа ДТЕК №1/3/012/Д-27696 від 20 жовтня 2020 року, тобто більше, ніж через рік. Згідно відповіді, встановлено дату ймовірного використання електроенергії, що стало причиною виникнення боргу у розмірі 24 771 грн за використання 10 892 кВ/г за період з 01 серпня 2019 року по 19 серпня 2019 року.

Позивач зазначає, що споживання такої кількості електричної енергіє в його будинку є технічно неможливим. Крім того, він не надавав абонентські покази, а лічильник замінено без фіксації показників.

На його думку, при заміні електролічильника допущено помилку у частині фіксації витраченої електроенергії. З метою вирішення спору щодо некоректного нарахування боргу позивач звертався до «ДТЕК Київські електромережі» двічі, однак відповідь не було отримано.

Позивач також вказує, що звертався із заявою до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо проведення перевірки дотримання технічних і адміністративних вимог по заміни лічильників, та 27 січня 2021 року отримав відповідь, в якій зазначалось про грубі порушення при заміні лічильника та технічної неможливості нарахування таких завищених показників.

З урахуванням вище викладеного позивач вважає, що розмір заборгованості не доведений, необґрунтований та помилковий. Крім того, позивач вказує, що протиправною та зухвалою поведінкою відповідачів йому спричинено моральну шкоду, яка полягає у нервових розладах та душевних стражданнях. Внаслідок протиправної поведінки відповідачів порушений звичний уклад його життя, він рознервований, вимушений боротися за своє право проти незаконних нарахувань. Моральна шкода також полягає в тому, що він вимушений витрачати час і залучати юридичних спеціалістів для захисту його прав, витрачати кошти за юридичну підтримку та сплату судового збору. Розмір моральної шкоди оцінений позивачем у 25 000 грн.

На підставі викладеного, позивач був вимушений звернутися до суду задля вирішення спірного питання у судовому порядку та просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 11 грудня 2024 року позов ОСОБА_1 - задоволено частково. Скасовано нараховану суму боргу у розмірі 25 609, 00 грн відповідно до рахунку № НОМЕР_1 за лютий 2020 року від 29 лютого 2020 року. Стягнуто солідарно з ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на користь позивача моральну шкоду у розмірі 5 000, 00 грн. В іншій частині позовних вимог - відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, представник ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» - Талаш В.Ю. подала апеляційну скаргу, відповідно до якої просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі.

Доводи своєї апеляційної скарги обґрунтовує тим, що відповідно до оскаржуваного рішення, судом першої інстанції не було встановлено жодних порушень прав позивача з боку ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія».

Наголошує, встановлення (заміна) засобу комерційного обліку (лічильника) не належить до компетенції постачальника ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та здійснюється виключно ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі».

Питання визначення фактичного обсягу розподіленої електричної енергії безпосередньо регулюється договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, укладеним між Оператором системи розподілу та споживачем ОСОБА_1 .. Так, ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія», як постачальник електричної енергії не може жодним чином впливати на договірні правовідносини між позивачем та ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі».

Представник апелянта звертає увагу суду, апелянт, в силу покладених на нього функцій та обов`язків чинним законодавством у сфері електроенергетики не здійснює та не може здійснювати комерційний облік електричної енергії, зокрема не фіксує (не знімає) покази лічильників та особисто не визначає обсяг проданої електричної енергії споживачам. Нарахування вартості використаної електричної енергії здійснюється Товариством виключно на підставі отриманих від ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» даних комерційного обліку електричної енергії, які є обов`язковими та пріоритетними й не можуть бути змінені постачальником електричної енергії на власний розсуд.

18 лютого 2025 року на адресу апеляційного суду надійшла апеляційна скарга від представника ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» - Кириллова М.С., відповідно до якої просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі та здійснити розподіл судових витрат, в тому числі, витрат на професійну правничу допомогу на підставі доказів, які будуть надані протягом п`яти днів, після ухвалення рішення.

Доводи своєї апеляційної скарги обґрунтовує тим, що за зверненням позивача ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було проведено перевірку показів, зафіксованих під час заміни електролічильника. За результатами такої перевірки встановлено, що кінцеві покази демонтованого засобу обліку внесені до особового рахунку № НОМЕР_2 правильно.

Зазначає, оплата за використану електричну енергію не завжди здійснювалася позивачем за фактичними показами лічильника на початок розрахункового періоду У квитанції на оплату від 19 січня 2019 року станом на 01 січня 2019 року позивачем зазначено покази 08216.62 кВт, які менші, ніж покази 081728, що зафіксовані під час технічної перевірки 28 листопада 2018 року.

Обсяг електроенергії, спожитої у період з 01 січня 2019 року по 19 серпня 2019 року, перераховано після зміни лічильника та отриманні фактичних показників споживання електричної енергії станом на 19 серпня 2019 року, у зв`язку з передачею показників електроенергії від позивача із значним їх заниження.

Так, проведено розрахунок спожитої електроенергії розрахунковим способом за період з 01 січня 2019 року по 19 серпня 2019 року.

Відповідно до Довідки про обсяги споживання електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 за період з 01 серпня 2019 року по 19 серпня 2019 року нараховано 1080 кВт., а загалом за серпень 2019 - 1419 кВт.

Зазначення у квитанціях показів не фактичних показів лічильника призводить до невідповідності обсягів спожитої електроенергії за розрахунковий період визначених відповідно до вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії та обсягів, зазначених в квитанціях на оплату, як наслідок, виникненню заборгованості.

Наголошує, у разі зазначення показань приладу обліку, які не відповідають фактичному споживанню, такі показання не враховуються у розрахунках.

Вважає, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку з посиланням на нормативно-правовий акт, який на момент складанні акту технічної перевірки не був чинним, щодо недодержання вимог норм ККО при складанні акту технічної перевірки.

Щодо стягнення на користь позивача моральної шкоди, зазначає, оскільки, останнім не доведена наявність причино-наслідкового зв?язку між діями відповідача та заподіяній йому шкоді, також не надано жодних доводів правомірності майнових вимог позивача, такі вимоги є безпідставними та неправомірними у зв?язку із недоведеністю їх позивачем та не підлягають задоволенню.

24 березня 2025 року на адресу апеляційного суду надійшов відзив на апеляційні скарги від ОСОБА_1 , у якому просить апеляційні скарги залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції - без змін.

Заперечуючи проти доводів апеляційних скарг вказує, що вони не містять будь-яких доказів порушень судом першої інстанції, є необґрунтованими та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, разом з тим, не базуються на чинному законодавстві.

При апеляційному розгляді справи представник апелянта ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» - Талаш В.Ю. та представник ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» - Кириллов М.С., підтримали доводи, викладені в апеляційних скаргах, та просили їх задовольнити, рішення суду скасувати та ухвалити у вказаній справі нове судове рішення про відмов у задоволення позову з підстав та мотивів, викладених в апеляційних скаргах.

Позивач ОСОБА_1 заперечив щодо доводів, викладених в апеляційних скаргах, та просив залишити їх без задоволення, оскільки доводи, на які посилаються апелянти не спростовують обставин, що були встановлені судом при розгляді справи та висновків викладених у рішенні суду. Вважає рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального права та з дотримання норм процесуального законодавства, просив залишити його без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників відповідачів Талаш Ю.В. та Кириллова М.С., пояснення позивача у справі ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційні скарги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Суд першої інстанції встановив, що між ОСОБА_1 та ПАТ «Київенерго» укладений договір № 2 (т. 1 а.с.199).

Із особової картки споживача ОСОБА_1 видно, що за адресою: АДРЕСА_1 за 2013 рік він вживав 5248 кВт*ч, за 2014 рік - 23393 кВт*ч, за 2015 рік - 12431 кВт*ч, за 2016 рік- 12427 кВт*ч, за 2017 рік - 17161 кВт*ч, за 2018 рік - 14640 кВт*ч (т. 1 а.с. 200-207).

З довідки про обсяги споживання електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 ККР 40 (о/р НОМЕР_2 ) видно, що в період з 01.08.2019 по 19.08.2019 рік початкові показники - 098020, кінцеві - 099100, спожито 1080 кВт*ч., 339 кВтг - за період з 19.08.2019 до 01.09.2019 (т. 1 а.с. 208-210).

До матеріалів справи долучено акти технічної перевірки від 28.11.2018 р., 19.08.2019 р., 17.01.2020 року, які не містять підпису споживача (т. 1 а.с. 211-213).

До матеріалів справи долучені копії листів, заяв ОСОБА_1 до відповідачів та третьої особи від з питання незгоди з обсягом електричної енергії, спожитої у серпні 2019 року (т. 1 а.с. 7-13, 18-19, 20-26).

ПРАТ «ДТЕК Київські електромережі» надано відповіді листами від 20.10.2020 № 1 /3/012/Д-27696 та від 24.11.2020 № 24.11.2020 № 1/3/012/Д-31281, від 20.10.2021 № 1 /3/012/1677, від 16.02.2021 №1/3/012/4590, ві 03.05.2022 № 1/3/012/8976 зі змісту яких вбачається, зокрема, що у квитанції на сплату від 19.01.2019 станом на 01.01.2019 ОСОБА_1 зазначено покази 081662 кВтг, які менші, нім покази 081728 кВтг, що зафіксовані під час контрольного огляду 28.11.2018. Зазначення у квитанціях показів не фактичних показів лічильника призводить до невідповідності обсягів спожитої енергії за розрахунковий період визначених відповідно до вимог ПРРЕЕ та обсягів, зазначених в квитанціях на оплату, як наслідок, виникненню заборгованості. 19.08.2019 заміна електролічильника типу МЕРКУРІЙ-236 ART-02 (6) № 14245268 виконана Товариством згідно з інвестиційною програмою, демонтований прилад обліку не було пошкоджено, збоїв у його роботі до заміни не зафіксовано. Інформують, що нині прилади обліку типу МЕРКУРІЙ-236 ART-02 (6) вилучено з експлуатації та не використовуються для обліку спожитої електроенергії, тому проведення експертизи демонтованого 19.08.2019 приладу обліку № 14245268 неможливо. Звернень від ОСОБА_1 стосовно сумніву у правильній роботі демонтованого 19.08.2019 приладу обліку типу МЕРКУРІЙ-236 ART-02 (6) № 14245268 до ПРАТ «ДТЕК Київські електромережі» не надходило (т. 1 а.с. 214-217).

З відповіді НКРЕКП № 327/20.3/8-21 від 27.01.2021 року вбачається, що «...акт складено з недотриманням вимог п. 5.2.26 глави 5.2 розділу V ККО, пунктів 5.8.1, 5.8.6 глави 5.8 розділу V ККО, пунктів 5.16.15, 5.16.17 глави 5.16 розділу V, та пункті 6.5.4, 6.5.7, 6.5.10 глави 6.5 розділу VІ ККО….. споживання електричної енергії за вказаною адресою за період з 01.08.2019 по 19.08.2019 у обсязі 10892 кВт год є технічно неможливим… Вищезазначені зауваження щодо недотримання вимог чинного законодавства працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» вимог чинного законодавства під час складання Акту та відсутність технічної можливості у споживача використати зазначений обсяг електричної енергії, дає підстави вважати, що представником оператора системи розподілу під час заміни засобу обліку 19.08.2019 на об`єкті споживача було допущено помилку під час фіксування показів лічильника (т. 1 а.с. 14-17).

З листа НКРЕКП вбачається, що проаналізувавши довідку нарахування обсягів споживання електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 о/р НОМЕР_2 середньомісячне споживання електричної енергії за період з 01.09.2019 по 01.02.2021 складає 490 кВт*год. В той же час, згідно з здійсненим перерахунком ОСР за період з 01.01.2019 по 19.08.2019, з урахуванням показів засобу комерційного обліку типу МЕРКУРІЙ-236 ART-02 заводський № 9100, який був знятий 19.08.2019, середньомісячний обсяг споживання електричної енергії складає 1817 кВт. Зазначена розбіжність щодо обсягів споживання електричної енергії могла бути спричинена, або порушенням в роботі засобу комерційного обліку, або невірно зафіксованими показами лічильника. А саме, варто зауважити, що 19.08.2019 під час заміни засобу комерційного обліку на зазначеному об`єктів був складений акт технічної перевірки та схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб у побутового споживача від 19.08.2019 з недотриманням вимог п. 5.2.26 Глави 5.2 розділу V Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311, оскільки, Акт не містить підпису споживача ОСОБА_1 , тобто у споживача не було можливості перевірити зафіксовані покази засобу обліку (т. 1 а.с. 158).

Згідно особового рахунку № НОМЕР_3 до Товариства ОСР ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» обсяги спожитої електричної енергії за період з 01.01.2019 по 31.01.2024 становили: протягом 2019 року - 17323 кВт-год; протягом 2020 року - 6064 кВт-год; протягом 2021 року - 4762 кВт-год; протягом 2022 року - 3820 кВт-год; протягом 2023 року - 1532 кВт-год; січень-травень 2024 року - 903 кВт-год.

За вказаний період за використану електричну енергію Товариством було нараховано: за 2019 рік - 28 166, 64 грн (з урахуванням ПДВ); за 2020 рік - 9 251, 52 грн (з урахуванням ПДВ); за 2021 рік - 8 000, 16 грн (з урахуванням ПДВ); за 2022 рік - 6 048, 00 грн (з урахуванням ПДВ); за 2023 рік - 3 075, 12 грн (з урахуванням ПДВ); за січень-травень 2024 року - 2 383, 92 грн (з урахуванням ПДВ).

Протягом вищевказаного періоду на особовий рахунок до Товариства надійшли кошти: за 2019 рік - в розмірі 16861,10 грн (з урахуванням ПДВ); за 2021 рік - в розмірі 4735,48 грн (з урахуванням ПДВ); за 2022 рік - в розмірі 2165,00 грн (з урахуванням ПДВ); за 2023 рік - в розмірі 5001,00 грн (з урахуванням ПДВ) (т. 1 а.с. 115-116).

Листом за вих. № 09/50-2/1691 від 08.01.2024 року ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» попередило ОСОБА_1 про припинення електропостачання (т. 1 а.с. 4).

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до Акта під час заміни був знятий прилад обліку МЕРКУРІЙ-236 ART-02, заводський № 14245268 з показниками 099100 кВт. встановлено прилад обліку MTX 3R30.DH.4L1-YD4, заводський № 02518784 з показниками 000006 кВт.

Акт підписано представником оператора системи розподілу ( ОСОБА_2 ), підпис гр. ОСОБА_1, відсутній. Також його не було ознайомлено з вказаним Актом.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що Акт складено з недотриманням вимог пункту 5.2.26 глави 5.2 розділу V ККО, пунктів 5.8.1, 5.8.6 глави 5.8 розділу V ККО, пунктів 5.16.15, 5.16.17 глави 5.16 розділу V, та пунктів 6.5.4, 6.5.7, 6.5.10 глави 6.5 розділу VI ККО ККО.

Обґрунтовуючи свій висновок суд першої інстанції зазначив, що відповідно до пункту 4.12 розділу IV ПРРЕЕ розрахунки між споживачем та електропостачальником (іншими учасниками роздрібного ринку, якщо вони беруть участь у розрахунках) здійснюються згідно з даними, отриманими від адміністратора комерційного обліку в порядку, передбаченому ККО, про обсяги поставленої, розподіленої (переданої) та купленої електричної енергії. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 20 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну.

Суд зауважує, що відповідно до пункту 8.4.11 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (/У доб, кВт год) розраховується за формулою: доб. = 24 * Р дог. * К сез. * К вик.

Згідно з пунктами 1, 2 Договору приєднана та дозволена потужність за вказаною адресою 6,96 кВт, встановлений запобіжний автомат типу АВ розрахований на струм 25 А.

Відповідно до зазначеної формули величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії при коефіцієнті використання потужності (К вик.) 0,3 складає 40 кВттод (24*6,96*0,8*0,3). Таким чином, максимальний обсяг споживання електричної енергії за 19 днів складає 762 кВттод.

Отже, споживання електричної енергії за вказаною адресою за період з 01.08.2019 по 19.08.2019 у обсязі 10892 кВттод є технічно неможливим.

Крім того, зі змісту листа НКРЕКП № 327/20-3-8-21 від 27.01.2021 року вбачається, що відповідно до інформації, наданої постачальником універсальних послуг ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» листом № 207 від 21.01.2021, у серпні 2019 році на вказаному об`єкті було спожито електричної енергії 11231 кВт*год, при середньому споживанні близько 650 кВт*год за місяць у 2019 році, за виключенням серпня місяця. Крім того, зі змісту відзиву на позовну заяву ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» на особовий рахунок № НОМЕР_3 до Товариства ОСР ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» було надано інформацію, що обсяги спожитої електричної енергії за період з 01.01 2019 по 31.01.2024 становили: протягом 2019 року - 17323 кВт-год; протягом 2020 року - 6064 кВт-год; протягом 2021 року - 4762 кВт-год; протягом 2022 року - 3820 кВт-год; протягом 2023 року - 1532 кВт-год; січень-травень 2024 року - 903 кВт-год. А тому суд не звертає увагу на твердження ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про те, що обсяг середньомісячного споживання суттєво не відрізняється від обсягів електроенергії, використаної у попередніх роках.

Вищезазначені зауваження щодо недотримання працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» вимог чинного законодавства під час складання Акту та відсутність технічної можливості у споживача використати зазначений обсяг електричної енергії, дає підстави вважати, що позовні вимоги є обґрунтовані, та з цих підстав задовольнив позовні вимоги ОСОБА_1 ..

Крім того, суд першої інстанції дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 в частині солідарного стягнення із відповідачів на його користь 5000 грн на відшкодування моральної шкоди. Визначаючи розмір грошового відшкодування спричиненої моральної шкоди суд урахував вік позивача, витрачений час для різних звернень та відповідей, той факт, що він є інвалідом і пенсіонером, з урахуванням розумності, виваженості та справедливості.

Апеляційний суд не може погодитися із висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції не відповідає з огляду на наступне.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно зі статтею 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до змісту статей 11, 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів викладено в статті 16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Так, із матеріалів справи вбачається, що спір між позивачем ОСОБА_1 та відповідачами у справі ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та ПрАТ «ДТЕК Київські енергомережі» виник з приводу надання відповідачами у справі послуг енергозабезпечення житлового будинку позивача - АДРЕСА_1

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, Законом України «Про енергетику», статтями 56-61 Закону України від 13 квітня 2017 року № 2019-VIII «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - ПРРЕЕ).

Відповідно до статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Частинами першою-четвертою статті 26 Закону України "Про електроенергетику" передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 84 частини першої статті 1 Закону України "Про ринок електричної енергії" споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.

Частинами першою - третьою статті 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами. У разі покладення на електропостачальника зобов`язань з надання універсальних послуг або виконання функцій постачальника "останньої надії" ціни (тарифи) на послуги постачальника універсальних послуг, постачальника "останньої надії" визначаються відповідно до цього Закону.

Частиною першою статті 57 вказаного Закону серед інших прав також передбачено, що електропостачальники мають право: купувати та продавати електроенергію на ринку електричної енергії, здійснювати експорт-імпорт електричної енергії за вільними цінами; на своєчасне та в повному обсязі отримання коштів за продану електричну енергію та послуги з постачання електричної енергії відповідно до укладених договорів.

Частиною другою вказаної статті серед інших зобов`язань передбачено, що електропостачальник зобов`язаний : укладати договори, обов`язкові для здійснення діяльності на ринку електричної енергії, та виконувати умови таких договорів; надавати споживачам у порядку, визначеному правилами роздрібного ринку, дані про споживання ними електричної енергії; надавати за запитом споживача інформацію, необхідну для здійснення переходу споживача до іншого електропостачальника, відповідно до правил роздрібного ринку; надсилати споживачу остаточний рахунок не пізніше шести тижнів після зміни електропостачальника; розглядати відповідно до порядку, визначеного Регулятором, звернення, скарги та претензії споживачів щодо надання послуг з постачання електричної енергії та надавати вмотивовані відповіді; надавати послуги з постачання електричної енергії споживачам із дотриманням установлених показників якості послуг; здійснювати відшкодування (компенсацію) споживачу у разі недотримання електропостачальником показників якості послуг, визначених договором та Регулятором.

В свою чергу статтею 58 даного Закону визначено права та обов`язки споживача за договором постання електричної енергії . Зокрема передлбачено , що споживач має право: купувати електричну енергію для власного споживання за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку, за умови укладення ним договору про врегулювання небалансів та договору про надання послуг з передачі електричної енергії з оператором системи передачі, а у разі приєднання до системи розподілу - договору про надання послуг з розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу; або купувати електричну енергію на роздрібному ринку у електропостачальників або у виробників, що здійснюють виробництво електричної енергії на об`єктах розподіленої генерації, за правилами роздрібного ринку; змінювати електропостачальника на умовах, визначених цим Законом та правилами роздрібного ринку; отримувати електричну енергію належної якості згідно з умовами договору та вимогами до якості електричної енергії; на компенсацію, що застосовується у разі недотримання показників якості послуг електропостачання; на відшкодування збитків, завданих внаслідок невиконання його контрагентами умов договорів, укладених на ринку електричної енергії; на недискримінаційний доступ до системи передачі, систем розподілу на підставі договорів з оператором системи передачі, оператором системи розподілу відповідно до вимог кодексу системи передачі, кодексу систем розподілу; на доступ до інформації щодо діяльності на ринку електричної енергії у порядку та обсягах, визначених правилами ринку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; подавати відповідному електропостачальнику, оператору системи розподілу звернення, скарги та претензії, зокрема щодо якості електропостачання, щодо надання послуг з постачання електричної енергії та отримувати в установленому законодавством порядку вмотивовані відповіді або повідомлення про заходи щодо усунення електропостачальником причин скарги; подавати Регулятору скарги відповідно до порядку розгляду скарг та вирішення спорів; отримувати від відповідного електропостачальника інформацію, передбачену законодавством та умовами договору постачання електричної енергії споживачу; отримувати від відповідного електропостачальника повідомлення про його наміри внести зміни до будь-яких умов договору постачання електричної енергії споживачу не пізніше ніж за 20 днів до внесення та у разі незгоди із запропонованими змінами розірвати договір з електропостачальником у визначеному договором порядку; інші права відповідно до законодавства та укладених договорів.

Оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на підставі договорів про надання послуг з розподілу. Договори про надання послуг з розподілу є публічними договорами приєднання та укладаються на основі типових договорів, форма яких затверджується Регулятором (частина 4 статті 46 Закону України "Про ринок електричної енергії").

Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами (частина друга статті 56 Закону України "Про ринок електричної енергії").

Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюють ПРРЕЕ.

Відповідно до підпунктів 1, 6 пункту 5.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ) оператор системи має право: отримувати своєчасно плату за надання послуги з розподілу або передачі електричної енергії та плату за перетікання реактивної електричної енергії відповідно до умов договорів та законодавства України; тимчасово припиняти розподіл (передачу) електричної енергії, обмежувати обсяг розподілу (передачі) електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках та порядку, передбачених цими Правилами та Кодексом систем розподілу, зокрема у зв`язку із заборгованістю споживача за договором про користування електричною енергією та/або договором про постачання електричної енергії, які продовжують свою дію в частині регулювання відносин сторін щодо заборгованості (переплати) за цими договорами, нарахування пені, неустойки, обмеження та припинення постачання електричної енергії тощо.

Згідно з підпунктами 1-4 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору.

Підпункт 11.5.2 Кодексу систем розподілу передбачає, що несплата та/або неповна оплата послуг згідно з умовами договору про надання послуг з розподілу електричної енергії є підставою для припинення розподілу електричної енергії за ініціативою оператора.

Відповідно до підпункту 3 пункту 5.2.2 ПРРЕЕ електропостачальник зобов`язаний здійснювати постачання електричної енергії на недискримінаційних засадах.

Як вбачається із матеріалів справи 11 грудня 2013 року між позивачем у справі ОСОБА_1 та ПАТ «Київенерго», який виступав на той час в якості енергопостачальника був укладений договір № 2 про користування електричною енергії (т. 1 а.с.199). При цьому, сторонами вказаного договору погоджені права та обов`язки сторін.

Зокрема в п. 13 вказаного Договору сторони погодили, що Енергопостачальник серед іншого також зобов`язаний проводити не менше як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у Споживача відповідно до затверджених графіків; та проводити планові повірку, ремонт та заміну приладів обліку в терміни, встановлені нормативно-технічними документами та договором.

Пунктом 14 передбачено, що представник Енергопостачальника під час знімання показань приладів обліку, заміни приладів обліку, виписування платіжних документів за електричну енергію та інших дій, що виконуються відповідно до договору, зобов`язаний пред`явити своє службове посвідчення.

Як вбачається із акту технічної перевірки та схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб у побутового споживача від 19 серпня 2019 року працівником енергорпостачальника ОСОБА_2 , було здійснено заміну приладу обліку електричної енергії у споживача - ОСОБА_1 ( особовий рахунок НОМЕР_2 ) в АДРЕСА_1 згідно до якого був знятий прилад обліку Меркурій-236 ART-02 (заводський номер 14246268) із зафіксованими показниками -099100 кВт/год та встановлений новий лічильник МТХ 3R30.DH.4L1-YD4 (заводський номер 02518784) із зафіксованими показниками 000006 кВт/год (а.с.212 т.1).

Позивач у справі, звертаючись до суду із вказаним позовом вважав дії представника енергопостачальника щодо заміни засобу обліку електричної енергії за його відсутністю неправомірним та визначені у вказаному акті кінцеві показники спожитої ним як споживачем електричної енергії значно завищеними.

Суд, першої інстанції, задовольняючи позов ОСОБА_1 погодився із вказаними доводами, пославшись, крім іншого, на відповіді НКРЕКП № 327/20.3/8-21 від 27.01.2021 року вбачається, що «...акт складено з недотриманням вимог п. 5.2.26 глави 5.2 розділу V ККО, пунктів 5.8.1, 5.8.6 глави 5.8 розділу V ККО, пунктів 5.16.15, 5.16.17 глави 5.16 розділу V, та пункті 6.5.4, 6.5.7, 6.5.10 глави 6.5 розділу VІ ККО….. споживання електричної енергії за вказаною адресою за період з 01.08.2019 по 19.08.2019 у обсязі 10892 кВт год є технічно неможливим… Вищезазначені зауваження щодо недотримання вимог чинного законодавства працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» вимог чинного законодавства під час складання Акту та відсутність технічної можливості у споживача використати зазначений обсяг електричної енергії, дає підстави вважати, що представником оператора системи розподілу під час заміни засобу обліку 19.08.2019 на об`єкті споживача було допущено помилку під час фіксування показів лічильника (т. 1 а.с. 14-17).

З листа НКРЕКП вбачається, що проаналізувавши довідку нарахування обсягів споживання електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , о/р НОМЕР_2 середньомісячне споживання електричної енергії за період з 01.09.2019 по 01.02.2021 складає 490 кВт*год. В той же час, згідно з здійсненим перерахунком ОСР за період з 01.01.2019 по 19.08.2019, з урахуванням показів засобу комерційного обліку типу МЕРКУРІЙ-236 ART-02 заводський № 9100, який був знятий 19.08.2019, середньомісячний обсяг споживання електричної енергії складає 1817 кВт. Зазначена розбіжність щодо обсягів споживання електричної енергії могла бути спричинена, або порушенням в роботі засобу комерційного обліку, або невірно зафіксованими показами лічильника. А саме, варто зауважити, що 19.08.2019 під час заміни засобу комерційного обліку на зазначеному об`єктів був складений акт технічної перевірки та схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб у побутового споживача від 19.08.2019 з недотриманням вимог п. 5.2.26 Глави 5.2 розділу V Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311, оскільки, Акт не містить підпису споживача ОСОБА_1 , тобто у споживача не було можливості перевірити зафіксовані покази засобу обліку (т. 1 а.с. 158).

Однак даний висновок суду першої інстанції є помилковим, оскільки, розглядаючи вказаний спір суд першої інстанції не звернув увагу, що вказані відповіді представник регулятора ринку електричної енергії НКРЕКП містять посилання на норм ККО, які були введені в дію постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 01 грудня 2021 року № 2451, та не діяли на час виникнення спірних правовідносин.

Разом із тим відповідно до п.п. 1 п.1.5 Розділу ІІІ Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕЕ України 14 березня 2018 року №311 в редакції станом на час заміни лічильника у позивача, було визначено, що до послуг комерційного обліку електричної енергії належить: установлення, налаштування, заміна, розвиток, введення та виведення з експлуатації, а також технічна підтримка та обслуговування засобів комерційного обліку, допоміжного обладнання та автоматизованих систем, що використовуються для комерційного обліку електричної енергії, їх програмного та апаратного забезпечення.

Відповідно до п. 6.1 розділу V Кодексу комерційного обліку електричної енергії ( в редакції діючої на момент заміни лічильника) передбачено, що електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними засобами комерційного обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Фінансування встановлення ЗВТ для контролю якості електричної енергії виконується стороною-ініціатором або оператором мережі, якщо це передбачено відповідними регуляторними актами.

6.2. Відповідальність за збереження ЗВТ, встановлених на території певного об`єкта, несе власник (користувач) зазначеної території або організація, в користуванні якої ця територія перебуває.

6.3. Планова заміна, у тому числі на виконання вимог нормативно-правових актів, технічна підтримка та обслуговування ЗВТ здійснюються постачальником послуг комерційного обліку за договором про надання послуг комерційного обліку, який укладається відповідно до цього Кодексу.

6.4. Непланова заміна, ремонт ЗВТ здійснюється ППКО за рахунок організації або споживача, на вимогу (за ініціативою) якого здійснюється непланова заміна ЗВТ.

Як вбачається із матеріалів справи та пояснень сторін, засіб обліку електричної енергії належав енергопостачальнику та саме він здійснював його заміну 19 серпня 2019 року за власний рахунок у зв`язку виконанням інвестиційної програми по заміні засобів комерційного обліку.

Ні Законом України «Про енергетику», ні Законом України «Про ринок електричної енергії», ні Правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), ні ККОЕЕ, ні Договором укладеним сторонами 11 грудня 2013 року не передбачено обов`язку енергопостачальника на отримання згоди споживача чи його обов`язкової присутності при заміні засобу обліку електричної енергії, при тому, що вказаний засіб обліку електричної енергії з пояснень сторін встановлений на електроопорі за межами земельної ділянки споживача, тому доводи позивача про порушення його прав при здійснення заміни 19 серпня 2019 року вказаного ЗОЕ є безпідставними.

Щодо доводів позивача про неправомірне нарахування відповідачами йому завищених показників споживання електричної енергії за серпень 2019 року, то колегія суддів враховує, що позивач як в позовній заяві, так і в своїх поясненнях при апеляційному розгляді справи зазначав, що ним здійснювалася оплата вартості спожитої енергії по показникам, які були зазначені в рахунках за електроенергію направленими йому постачальником ТОВ «Київська обласна ЕК», без звіряння із фактичними показниками лічильника, тому його доводи про безпідставне нарахування йому спожитої електричної енергії в серпні в обсязі 10982 кВт.год є не обґрунтованим та не доведеним належними та допустимими доказами.

Так, відповідно до п. 16 Договору про користування електричною енергією укладеному 11 грудня 2013 року між позивачем та енергопостачальником передбачено, що оплата за електричну енергію здійснюється відповідно до показань приладу обліку, знімання показань приладів обліку проводиться споживачем щомісяця.

Разом із тим, позивач у справі стверджував, що ним проводилася оплата лише по тих показниках, які йому надсилалися постачальником без фактичного звіряння їх із засобом обліку.

Яке вбачається із листа начальника інформаційного центру ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» від 20 жовтня 2020 року № 1/3/012/Д-27696 згідно до наданої позивачем квитанції станом на 19 січня 2019 року позивачем було зазначено показники спожитої електричної енергії на рівні - 081662 кВт.год, в той час як в акті контрольного знімання показників представником енергопостачальника за листопада 2018 року фактичні показники лічильна були зафіксовані на рівні 081728 кВт.год (а.с.211,214,215 т.1).

Зазначені обставини свідчать про те, що позивач як споживач послуг, які надають йому відповідачів не виконував належним чином свої повноваження, які викладені до п. 16 Договору про користування електричною енергією укладеному 11 грудня 2013 року та не звіряв фактично використану електричну енергією із даними зазначеними у рахунках на оплату, які йому надсилалися постачальником, тому при зняття лічильника вказані дані були скориговані за весь період між контрольними перевірками здійсненими представником енергопостачальника зазначеними в акті від 12 листопада 2018 року (а.с. 211 т.1) та в акті від 19 серпня 2019 року (а.с.212 т.1).

При цьому, із відзиву наданого суду першої інстанції представником ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» вбачається, що середньомісячне споживання ОСОБА_1 електричної енергії за роки становило 2017 році - 1430 кВт.год, у 2018 році - 1138 кВт.год, у 2019 році 1522 кВт.год, що спростовує доводи позивача про зазначене завищення відповідачами рівня спожитої ним електричної енергії у серпні 2019 року, оскільки зазначене нарахування сталося у зв`язку з несвоєчасним передання ним фактичних показників спожитої електричної енергії за кожний із місяців 29019 року.

З урахуванням викладених обставин колегія суддів доходить висновку про обґрунтованість доводів поданих апеляційних скарг відповідачів у справі, та безпідставність заявлених позивачем у справі позовних вимог. В тому числі і в частині заподіяння йому моральної шкоди відповідачами у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Частиною 2 статті 376 ЦПК України визначено, що порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи та наданим доказам, судом порушені норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, тому рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач у справі звільнений від сплати судового збору як при подачі позову як споживач в порядку визначеному ст. 22 Закону України «Паро захист прав споживачів», а відповідачі у справі, подаючи апеляційні скарги понесли відповідні витрати по судового збору, тому вказаній витрати повинні бути їм компенсовані за рахунок держави в порядку визначеному Кабінетом Міністрів України.

Керуючись ст. 367, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія», подану представником Талаш Вікторією Юріївною, та апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», подану представником Кирилловим Михайлом Сергійовичем, задовольнити.

Рішення Вишгородського районного суду Київської області від 11 грудня 2024 року, скасувати та ухвалити у справі нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», третя особа без самостійних вимог: Національна комісія, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг про скасування вимог за помилкове нарахування боргу та стягнення моральної шкоди, відмовити.

Повернути Товариству з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» 1816 ,80 грн., Приватному акціонерному товариству «ДТЕК Київські електромережі» 3633,60 грн, сплаченого судового збору при подачі апеляційної скарги за рахунок державного бюджету в порядку встановленому Кабінетом міністрів України.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дати складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 28 квітня 2025 року.

Головуючий суддя : М.А.Яворський

Судді : Т.Ц.Кашперська

В.О.Фінагеєв