СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/1750/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Кравченка Ю.В., за участю секретаря судового засідання Корецької М.С., розглянувши спільну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про затвердження мирової угоди в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способів участі батька у вихованні дитини,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способів участі батька у вихованні дитини.

28 березня 2025 року до суду надійшла спільна заява Підприємства та ОСОБА_3 про затвердження у справі мирової угоди, а також сама мирова угода від 03 січня 2025 року, яка приєднана до матеріалів справи.

28 березня 2025 року до суду надійшла спільна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 26 березня 2025 року про затвердження у справі мирової угоди, а також сама мирова угода від 26 березня 2025 року, яка підписана сторонами.

Зазначена мирова угода приєднана до матеріалів справи.

З огляду на те, що в підготовче засідання, призначене на 01 квітня 2025 року, учасники справи не з`явилися, про дату, час і місце його проведення були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили, суд відклав підготовче засідання на 01 травня 2025 року та визнав участь сторін у розгляді справи обов`язковою.

У підготовче засідання, призначене на 01 травня 2025 року, ОСОБА_1 не з`явилася. 01 травня 2025 року, до початку підготовчого засідання, подала заяву, в якій просила заяву про затвердження мирової угоди розглянути без її участі, повідомила, що наслідки затвердження мирової угоди їй відомі та зрозумілі.

У підготовче засідання, призначене на 01 травня 2025 року, ОСОБА_2 не з`явився. 01 травня 2025 року, до початку підготовчого засідання, подав заяву, в якій просив заяву про затвердження мирової угоди розглянути без його участі, повідомив, що наслідки затвердження мирової угоди йому відомі та зрозумілі.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши вказану заяву та мирову угоду, суд дійшов таких висновків.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 2 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є диспозитивність.

Принцип диспозитивності полягає, зокрема, у тому, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ч. 3 ст. 13 ЦПК України).

Відповідно до ч. 7 ст. 49 ЦПК України сторони можуть примиритися, у тому числі шляхом медіації, на будь-якій стадії судового процесу. Результат домовленості сторін може бути оформлений мировою угодою.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

Укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі (частина четверта статті 207 ЦПК України)

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом.

З огляду на те, що умови мирової угоди не суперечать вимогам закону, не порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, суд дійшов висновку, що заяву сторін слід задовольнити, затвердити подану і підписану сторонами мирову угоду та закрити провадження у справі.

Відповідно до статті 208 ЦПК України виконання мирової угоди здійснюється особами, які її уклали, в порядку і в строки, передбачені цією угодою. Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим Законом України «Про виконавче провадження». У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 13, 49, 207, 208, 255, 256, 258-261, 353-355ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про затвердження мирової угоди в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способів участі батька у вихованні дитини, задовольнити повністю.

Затвердити мирову угоду, укладену ОСОБА_1 та ОСОБА_2 26 березня 2025 року, такого змісту:

«Ми, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , сторони по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини, зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способів участі батька у вихованні дитини шляхом взаємних поступок досягли згоди щодо вирішення даного спору у такий спосіб:

1. Визначити місце проживання малолітнього ОСОБА_4 з матір`ю ОСОБА_1 , відповідно до ст.160 Сімейного кодексу України до досягнення дитиною 14 років.

Після досягнення ОСОБА_4 , 14 років, місце проживання дитини визначається ним особисто відповідно до вимог ст.160 Сімейного кодексу України.

2. Визначити графік побачень батька ОСОБА_2 із сином ОСОБА_4 , а саме:

- кожен вівторок тижня протягом дня та ніч;

- кожна середа тижня протягом дня та ніч;

- кожен четвер тижня протягом дня та ніч;

- кожна п`ятниця тижня протягом дня до 18 год 00 хв.;

- кожного року, за погодженням з матір`ю дитини, протягом 14 безперервних днів, у літній період, для забезпечення відпочинку та оздоровлення дитини спільний відпочинок батька із сином без присутності матері дитини;

- кожного року, за погодженням з матір`ю дитини, протягом 7 безперервних днів, у зимовий період, для забезпечення відпочинку та оздоровлення дитини спільний відпочинок батька із сином без присутності матері дитини;

- у непарні роки Новий рік (31 грудня) з 20 год 00 хв напередодні свята до 19 год 00 хв наступного дня після свята;

- у парні роки Новий рік (01 січня) з 15 год 00 хв до 20 год 00 хв наступного дня;

- у парні роки Різдво (07 січня) з 19 год 00 хв напередодні свята до 19 год 00 хв наступного дня після свята;

- у парні роки ІНФОРМАЦІЯ_4 (День народження дитини) з 14 год 00 хв до 21 год 00 хв наступного дня;

- ІНФОРМАЦІЯ_1 (День народження батька) з 12 год 00 хв до 12 год 00 хв наступного дня;

- ІНФОРМАЦІЯ_5 (День народження матері) проводить цілий день і ніч з матір`ю незалежно від графіку батька.

- спілкування засобами телефонного зв`язку та через наявні месенджери з урахуванням розпорядку дня дитини та зайнятості (дотримання графіку навчання і занять) та із врахуванням бажання дитини щодо часу спілкування без втручання матері.

3. У разі хвороби дитини, син перебуває з матір`ю ОСОБА_1 , незалежно від графіку побачень, факт хвороби підтверджується медичними документами.

4. У разі бажання одного із батьків, виїхати з дитиною у відпустку за кордон, інший із батьків не чинить перешкод.

5. Сторони погоджуються з тим, що відповідно до умов цієї Мирової угоди вони дійшли згоди щодо повного та остаточного врегулювання будь-яких зустрічних претензій.

6. Сторони даної Мирової угоди повністю усвідомлюють умови, мету та сутність цієї Мирової угоди.

7. Сторони підтверджують, що всі викладені умови цієї Мирової угоди відповідають їх реальному волевиявленню та інтересам, зокрема дитини.

Зобов`язання по цій Мировій угоді повинні виконуватись належним чином і в установлений нею строк, одностороння відмова від виконання умов цієї Мирової угоди, а також одностороння зміна її положень не допускається. За невиконання умов даної Мирової угоди Сторони несуть відповідальність відповідно з чинним законодавством України.

У випадку невиконання (неналежного виконання) Відповідачем умов цієї Мирової угоди, вона підлягає виконанню в порядку, визначеному Цивільним процесуальним кодексом України та Законом України «Про виконавче провадження».

Відповідно до ч. 2 ст. 207 ЦПК України, сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

Вирішуючи питання щодо затвердження мирової угоди, суд враховує, що одним із способів врегулювання спору між сторонами судової справи є укладення мирової угоди.

Мирова угода - це угода сторін, в якій вони викладають прийнятний для них варіант вирішення судової справи, розподіляють спірні права та обов`язки, або відмовляються від таких шляхом досягнення компромісу. Наслідком затвердження мирової угоди судом є припинення провадження по справі, а також встановлення, припинення чи зміна прав та обов`язків для сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 207 ЦПК України, мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Сторони заявляють, що даною Мировою угодою не порушуються права будь-яких відомих третіх осіб.

Наслідки укладення даної мирової угоди Сторонам відомі та зрозумілі.

8. Ця Мирова угода набирає чинності з моменту її затвердження ухвалою Святошинського районного суду міста Києва.

9. Ця Мирова угода складена українською мовою в чотирьох оригінальних примірниках, які мають однакову юридичну силу, по одному примірнику для кожної із Сторін та один - для Святошинського районного суду міста Києва».

Провадження у справі № 759/26647/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини та визначення способів участі батька у вихованні дитини, закрити на підставі п. 5 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Роз`яснити сторонам, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Дані сторін:

Позивачка (відповідачка за зустрічним позовом): ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ).

Відповідач (позивач за зустрічним позовом): ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ).

Повна ухвала суду складена 01 травня 2025 року.

Суддя Ю.В. Кравченко