Справа 688/304/25
№ 2/688/388/25
Рішення

Іменем України

07 травня 2025 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді Козачук С.В.,

з участю секретаря судового засідання Гошовської О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в місті Шепетівці в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Судилківської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог, позиція позивача

20.01.2025 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Судилківської сільськоїради Шепетівського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка ОСОБА_2 , яка була зареєстрована та постійно проживала по АДРЕСА_1 , після смерті якої відкрилась спадщина. За життя тітка склала заповіт, яким все своє майно заповілайому. Інших спадкоємців немає, рідний брат померлої - його батько ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З метою оформлення спадкових прав звернувся до нотаріуса із відповідною заявою. Проте, у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріусом йому відмовлено у зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Зазначає, що своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із тим, що про наявність заповіту на його ім`я дізнався лише у серпні 2024 року, переглядаючи документи в будинку батька.

А тому, просить суд визначити додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті його тітки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив розгляд справи провести у його відсутність, позов підтримав, просив його задовольнити.

Позиція відповідача

Представник відповідача Судилківської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області в судове засідання не з`явився, сільський голова Котик Т.М. подала до суду заяву, у якій просила розгляд справи провести у відсутності представника сільської ради, при винесенні рішення покладається на розсуд суду.

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі

Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 21.01.2025 відкрито провадження в справі та призначено підготовче засідання о 09 год 00 хв 24.02.2025, яке за клопотанням представника відповідача відкладено до 09 год 30 хв 19.03.2025, в подальшому до до 10 год 30 хв 15.04.2025; витребувано у приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Мартиненко А.М. інформацію щодо заведення спадкової справи до майна померлої ОСОБА_2 (за наявності належним чином завірену копію спадкової справи).

20.02.2025 на виконання ухвали суду від 21.01.2025 від приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Мартиненко А.М. надійшло повідомлення №28/01-16 від 17.02.2025 про те, що спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась.

Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 15.04.2025 за клопотанням позивача долучено до матеріалів справи письмові докази, закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду на 10 год 30 хв 07.05.2025.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Виклад встановлених судом обставин, зміст спірних правовідносин та докази на їх підтвердження

Як встановлено в суді та вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 19.01.2022 виконавчим комітетом Судилківської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Березне Шепетівського району Хмельницької області.

За життя, 23.01.2007 ОСОБА_2 склала заповіт, яким на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: все своє майно, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося і взагалі все те, на що вона за законом матиме право і що буде належати їй на момент смерті,заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Вказане стверджується копією заповіту, посвідченого секретарем Серединецької сільської ради Власюк Т.В. 23.01.2007, зареєстрованого в реєстрі за №06.

Згідно витягу з рішення сільської ради №8 від 14.08.1997 Серединецької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, ОСОБА_2 передано безкоштовно у приватну власність земельну ділянку площею 0,61 га.

З довідки №134 виданої 13.02.2007 виконкомом Серединецької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області вбачається, що згідно запису в господарській книзі №5 за домоволодінням ОСОБА_2 рахується приватна земельна ділянка 0,61 га, в тому числі: під жилим будинком - 0,25 га, для ведення особистого селянського господарства 0,36 га.

Згідно свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок від 20.02.1989 року та технічного паспорта на житловий будинок від 28.02.1989, ОСОБА_2 на праві приватної власності належить будинковолодіння по АДРЕСА_1 , яке відноситься до категорії «колгоспний двір», головою якого була ОСОБА_2 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на зазначене вище спадкове майно.

Згідно довідки №170 від 12.08.2024, виданої виконкомом Судилківської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, на день смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживала по АДРЕСА_1 . На день смерті ОСОБА_2 за даною адресою зареєстровані особи відсутні.

Спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась, що підтверджується повідомленням приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Мартиненко А.М. №28/01-16 від 17.02.2025 та інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №80122715 від 17.02.2025.

Отже, позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом до майна померлої ОСОБА_2 , з метою оформлення спадкових прав звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

З повідомлення приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Мартиненко А.М. №228/01-16 від 12.08.2024 слідує, що видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину неможливо, оскільки ним пропущено строк, встановлений для подачі заяви про прийняття спадщини та для вирішення вказаного питання рекомендовано звернутися до суду.

Звертаючись до суду, позивач обґрунтовує поважність пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини тим, що не був обізнаний про наявність заповіту на його ім`я, а тому не вчиняв жодних дій для прийняття спадщини.

Застосовані норми права

Відповідно до ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

За ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1235 цього Кодексу заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Згідно ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Така правова позиція, висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

Відповідно до правової позиції зазначеної в Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Нормами ст.ст. 12, 13 ЦПК України закріплено такі принципи цивільного судочинства, як змагальність сторін та диспозитивність цивільного судочинства, які полягають в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

Мотиви та висновки суду

З`ясувавши думки учасників справи, викладені у письмових заявах, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку позов задовольнити з огляду на наступне.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до правової позиції зазначеної в Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Обґрунтовуючи поважність причини пропуску вказаного строку, позивач посилаюєься на те, що вчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про наявність заповіту на його ім`я, тому не вчиняв жодних дій для прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З огляду на викладене вище, суд вважає можливим позов задовольнити та для реалізації спадкових прав позивачу визначити додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці.

Розподіл судових витрат

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 9 вказаної статті у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

На підставі викладеного, дійшов висновку про необхідність покладення судових витрат на позивача, який пропустив строк для прийняття спадщини з причин, не пов`язаних з діями відповідача.

На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 76-82, 206, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Судилківської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Березне Шепетівського району Хмельницької області, тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається учасниками справи протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Хмельницького апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований по АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач - Судилківська сільська рада Шепетівського району Хмельницької області, адреса місцезнаходження: вул. Героїв Майдану, 54, в с. Судилків Шепетівського району Хмельницької області, Код .

Суддя: Світлана КОЗАЧУК