Справа № 522/8714/25-Е
Провадження № 2/522/5333/25
УХВАЛА

про залишення позову без руху

28 квітня 2025 року суддя Приморського районного суду м. Одеси Домусчі Л.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дітей та стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси 22.04.2025 року через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дітей та стягнення аліментів, а саме:

- розірвати шлюб між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , зареєстрований «13» лютого 2015 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Приморському районі реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції, актовий запис № 115;

- визначити місце проживання малолітніх дітей - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 - разом з матір`ю, ОСОБА_1 ;

- стягнути з ОСОБА_2 аліменти на утримання дітей у розмірі 1/3 частки з усіх видів заробітку (доходу) боржника, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дня подання цієї заяви і до досягнення дитиною повноліття, зі всіх видів заробітку та додаткової винагороди як за основною роботою, так і за сумісництвом, зокрема з посадового окладу, тарифної ставки, відрядних розцінок, усіх видів доплат і надбавок, премій, оплати за надурочну роботу і роботу у святкові чи вихідні дні, заробітної плати за час відпустки і компенсації за невикористану відпустку, оплати за виконання державних або громадських обов`язків, річних винагород, гонорарів, винагород за вислугу років, допомог з державного соціального страхування, виплат у зв`язку з втратою працездатності, допомоги по безробіттю, пенсії (за винятком встановлених надбавок), державної соціальної допомоги особам з інвалідністю з дитинства, стипендій, доходів від підприємницької діяльності, фермерських господарств, адвокатської діяльності, орендної плати за землю, а також інших видів доходу;

- стягнути з ОСОБА_2 державне мито, яке підлягає стягненню при реєстрації розірвання шлюбу в органах реєстрації актів цивільного стану, стягнути з відповідача;

- стягнути з ОСОБА_2 судові витрати;

- після розірвання шлюбу залишити за мною прізвище - ОСОБА_5 ;

- не надавати час на примирення;

- на підставі ст.ст. 274, 276 ЦПК України просить розглядати справу у спрощеному порядку.

Матеріали позову отримано суддею 23.04.2025 року.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі суд виходить із наступного.

Суддя відкриває провадження у справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Дослідивши зміст та матеріали позову, суд встановив, що позов підлягає залишенню без руху на підставі наступного.

Статтями 174-177 ЦПК України встановлені вимоги до заяв по суті справи, які подаються учасниками справи до суду.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак у позовній заяві позивачкою не зазначено:

- відомі адреси електронної пошти відповідача;

- відомості про наявність або відсутність електронного кабінету в відповідача.

Крім того:

- у порушення п. 7 позивачкою не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- у порушення п. 8 позивачкою не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- у порушення п. 9 позивачкою не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- у порушення п. 10 позивачкою не зазначено підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Однак позивачкою в порушення вищезазначених вимог до позовної заяви не додано доказів надіслання листом з описом вкладення позовної заяви із доданими документами відповідачу.

Також суд звертає увагу, що відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

До матеріалів справи позивачем долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1 211,20 грн. Тобто судовий збір за одну вимогу немайнового характеру, враховуючи пред`явлення двох позовних вимог немайнового характеру.

Крім того зі змісту позовної заяви вбачається, що вона містить три позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Таким чином, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами. При цьому однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

За змістом ч. 1 ст. 188 ЦПК України порушення правил об`єднання позовних вимог має місце у випадках, якщо заявлені в одній позовній заяві вимоги:

- не пов`язані підставою виникнення або поданими доказами (не є однорідними);

- не співвідносяться між собою як основна та похідна.

Також суд зауважує, що сумісний розгляд у одному проваджені визначених позивачкою позовних вимог може ускладнити вирішення даної справи (зокрема, у зв`язку з необхідністю залучення третіх осіб, призначення експертизи за окремими вимогами, тощо).

Пунктом 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України визначено, що заява повертається у випадках, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень ст. 188 цього Кодексу).

Також це питання може бути вирішено одноособово суддею до першого судового засідання у справі з урахуванням положень ст.ст. 279, 210 ЦПК України.

Зазначене не дає підстав суду зробити висновок про належне оформлення позовної заяви у відповідності до ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачці слід:

- надати у новій редакції позовну заяву та її копію, оформлену з дотриманням вимог ч. 3 ст. 175 ЦПК України;

- визначити доцільність об`єднання кількох позовних вимог в одній позовній заяві;

- сплатити судовий збір у сумі 1 211,20 грн. за другу вимогу немайнового характеру;

- надати докази надіслання листом з описом вкладення позовної заяви у новій редакції із доданими документами відповідачу.

Заяву про усунення недоліків разом з долученими документами необхідно надати до Приморського районного суду м. Одеси через канцелярію суду або через систему «Електронний суд».

Практикою Європейського суду з прав людини (див. рішення у справі «Мельник проти України» (Melnyk v.Ukraine), заява № 23436/03, пункти 2223, від 28 березня 2006 року) встановлено, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг.

Отже, з огляду на викладене суд приходить до висновку про залишення позову без руху та надання позивачу строку для їх усунення.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дітей та стягнення аліментів - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

У разі не усунення зазначених недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Домусчі Л.В.