Справа №534/2151/24
Провадження №2/534/618/24
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 квітня 2025 року м. Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області

в складі суду: головуючого судді Морозова В.Ю.,

з участю секретаря судового засідання Хвіст Т.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент Банк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості,

У С Т А Н О В И В:

До Комсомольського міського суду Полтавської області (нині Горішньоплавнівський міський суд Полтавської області) звернулося АТ «Акцент Банк» із згаданим позовом в якому прохає стягнути з відповідача на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 30.02.2023 у розмірі 64692,32 грн. та витрати на судовий збір у розмірі 3028 грн.

Позов обґрунтований тим, що, зокрема, 30.12.2023 року ОСОБА_1 (надалі - Відповідач) приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (надалі - Умови та Правила) з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку.

30.12.2023 року Відповідачем підписано Заяву щодо встановлення кредитного ліміту (або Заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком) на підставі якої (яких) Відповідачу відкрито поточний рахунок, встановлено на нього відповідний кредитний ліміт та видано платіжну картку, як засіб доступу до рахунку. Вказані документи містять всі суттєві умови кредитування, строк, розмір процентів, максимальний розмір кредиту, тощо.

Відповідачу надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 44.4 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку.

Відповідно до п. 2.1.1.1.3 Умов та Правил, Клієнт погоджується з тим, що Кредитний ліміт встановлюється за рішенням Банку, і Клієнт дає право Банку в будь-який момент змінити (зменшити, збільшити або анулювати) Кредитний ліміт.

Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним Анкета-Заява про приєднання до Умов та Правил надання Банківських послуг у А-Банку разом з Умовами та правилами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms, складає між ним та Банком кредитний договір, що підтверджується підписом у заяві. Витяг з Умов та правил надання банківських послуг додаються до позовної заяви.

Також Позивач зазначає, що всі основні умови кредитування доведені Відповідачеві, що свідчить його підпис в паспорті споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка», копія якого додається.

На суму фактично використаного кредитного ліміту (Кредиту) Банк нараховує відсотки. Відсотки нараховуються за кожен календарний день використання кредитного ліміту за процентними ставками, зазначеними в Тарифах, що підтверджується п. 2.1.4.3.2 Умовами та правилами надання банківських послуг.

Одночасно пунктом 1.1.3.2.3 Умов та правил надання банківських послуг передбачена можливість здійснювати зміну Тарифів, а також інших умов обслуговування рахунків. При цьому Банк, за винятком випадків зміни розміру наданого Кредиту (кредитного ліміту), зобов`язаний не менш ніж за 7 днів до введення змін проінформувати Клієнта, зокрема у виписці по Картрахунку згідно з п. 1.1.3.1.10. цього Договору. Якщо протягом 7 днів Банк не одержав повідомлення від Клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що Клієнт приймає нові умови. Право зміни розміру наданого на платіжну картку Кредиту (кредитного ліміту) Банк залишає за собою в однобічному порядку, за власним рішенням Банку та без попереднього повідомлення Клієнта.

АТ «А-БАНК» свої зобов`язання за Договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав Відповідачу кредит (встановив кредитний ліміт) у розмірі, відповідно до умов Договору.

Відповідач не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору, що має відображення у Розрахунку заборгованості за договором. Таким чином, у порушення умов кредитного договору а також ст. ст. 509, 526, 1054 ЦК України, Відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав.

У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором Відповідач станом на 11.08.2024 року має заборгованість - 64692.32 грн., яка складається з наступного: 53491.03 грн. - заборгованість за кредитом; 11201.29 грн. - заборгованість по відсоткам; 0.00 грн. - штрафи.

Крім того, Позивач у позові та запереченнях на відзив на позов здійснює посилання на вимоги чинного законодавства.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позову.

У судове засідання представник позивача не з`явився, просив суд розглянути справу без його участі.

Відповідач у судовому засіданні заперечив проти задоволення позову, надав суду пояснення.

Суд, з`ясувавши думку учасників, вивчивши матеріали справи, дослідивши докази та надавши їм правову оцінку за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів , з точки зору належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності, зважаючи на те, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 6 ст. 18 ЗУ «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» саме кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису. В той же час підписання усіх документів щодо укладення спірного кредитного договору відбувалося саме за допомогою удосконаленого електронного підпису.

Крім того, у Позивача діють його власні Правила та умови використання електронних цифрових підписів (надалі «Правила»), які розміщені на його офіційному сайті - https://conditions-and-rules.a-bank.com.ua/main/view-content-264/?lang=uk.

Згідно п. 6.3. Правил використання удосконаленого електронного підпису (УЕП): 6.3.1. В якості Удосконаленого ЕП клієнта використовується поєднання наступних параметрів: встановлений Мобільний додаток ABank24 з вбудованими засобами захисту та

особистим ключем клієнта; фінансовий номер телефону, власником якого може бути тільки клієнт Банку (виступає в ролі особистого ідентифікатора в системі).

6.3.2. Після укладання між Банком та клієнтом Договору, що містить умови електронної взаємодії між клієнтом та Банком, клієнт може надсилати Банку за допомогою Мобільного додатку ABank24 електронні документи, підписані ЕП та визначені Договором. Перелік послуг, які клієнт може отримати за допомогою Мобільного додатку, їх зміст та порядок надання клієнту доступу до них, порядок роботи можуть змінюватися в залежності від зміни функціональних можливостей програмного забезпечення та сервісів Банку.

6.3.3. Відкритий ключ розміщується в Анкеті-Заяві або в окремій заяві щодо погодження використання підпису, які підписуються Клієнтом.

6.3.4. Удосконалений електронний підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. Генерація ключової пари (особистий та відповідний йому відкритий ключі, що є взаємопов`язаними параметрами алгоритму асиметричного криптографічного перетворення) здійснюється за допомогою смартфону Клієнта, на якому встановлений Мобільний додаток ABank24, лише після ідентифікації та верифікації клієнта відповідно до вимог законодавства України у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму. Згенерований особистий ключ клієнта захищається паролем та може бути розміщений у хмарному сховищі.

6.3.5. Удосконалений ЕП є обов`язковим реквізитом електронного документа. Створення електронного документа завершується створенням останнього ЕП відповідно до технології створення такого електронного документа. Електронні документи, які підписані ЕП, вважаються дійсними з моменту їх підписання. Використання Удосконаленого ЕП не змінює порядку укладання правочинів, підписання договорів та інших документів, встановленого законом для вчинення правочинів в письмовій формі.

6.3.6. Клієнт та Банк взаємно визнають юридичну (доказову) силу за електронними документами, підписаними з використанням удосконаленого ЕП клієнта / Банку, без необхідності їх підтвердження документами на паперових носіях, підписаними власноручними підписами.

Але разом з тим Позивачем не надано суду жодного доказу на підтвердження того, що: Відповідач встановив на своєму мобільному (фінансовому) телефоні Мобільний додаток ABank24 з вбудованими засобами захисту та особистим ключем клієнта; Відповідач надав свій номер телефону як фінансовий номер телефону, власником якого може бути тільки клієнт Банку (виступає в ролі особистого ідентифікатора в системі); удосконалений електронний підпис було накладено за допомогою особистого ключа Відповідача і це було перевірено за допомогою відкритого ключа; Відповідач пройшов ідентифікацію та верифікацію клієнта банку відповідно до вимог законодавства України у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму.

Крім того, суд звертає увагу на те, що у документі №3 зазначеного переліку вірно вказано виключно ті дані, які можна взяти з копії електронного паспорта громадянина України. Інша вказана у документі інформація не відповідає дійсності.

Також у полі Клієнт: ОСОБА_1 , Підпис надане зображення не з підписом Відповідача.

У документі №4 зазначеного переліку у полі Клієнт: ОСОБА_1 . Підпис надане зображення не з підписом Відповідача.

Судом встановлено, що п. 56 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про платіжні послуги» передбачено, що платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки.

Відповідно до п. 136 розділу VII Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29 липня 2022 року №164, користувач зобов`язаний зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень.

Відповідно до п. 140 розділу VII Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29 липня 2022 року №164, передбачено обов`язок користувача не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем.

Згідно з п. 146 розділу VII вказаного Положення власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Відповідно до п. 147 розділу VII вказаного Положення власник рахунку має право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг унаслідок помилкової, неналежної платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених законодавством України строків.

Отже, лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності.

Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин.

Таким чином, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 31 липня 2024 року у справі № 953/5904/22, від 23 січня 2018 року у справі №202/10128/14, від 13 вересня 2019 року у справі №501/4443/14, від 20 листопада 2019 року у справі №577/4224/16, від 17 червня 2021 року у справі №759/4025/19, від 16 серпня 2023 року у справі №176/1445/22, від 06 вересня 2023 року у справі №686/30030/21.

У постанові Верховного Суду від 08 лютого 2018 року в справі № 552/2819/16-ц вказано, що «користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів.

Враховуючи споживчий характер правовідносин між сторонами, Верховний Суд виходив з того, що за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними.

У постанові Верховного Суду від 20 червня 2018 року в справі № 691/699/16 ц вказано, що «встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне оформлення кредиту і списання коштів, невідкладно повідомив позивача та правоохоронні органи про цей факт.

У зв`язку з цим заява про вчинення кримінального правопорушення та витяг з ЄРДР додаються.

Також у постанові Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 537/3312/16 (провадження № 61-17629св18) зазначено, що «сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції».

Крім цього, у постанові Верховного Суду від 16 серпня 2023 року у справі № 176/1445/22 зазначено, що «саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції».

Таким чином Позивач не довів, що Відповідач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті (незаконному використанню персональної інформації Відповідача для оформлення) кредиту, доводи Відповідача не спростував.

Відповідач довів обставини, на які відповідно посилався як на підставу своїх заперечень.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 77, 78, 81,82, 89, 95, 247, 263, 264, 352, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову Акціонерного товариства «Акцент Банк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості відмовити повністю.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Повне найменування позивача: акціонерне товариство «Акцент-Банк», 49074, м. Дніпро, вул. Батумська, 11, .

Відомості, які суддя не оголошує при проголошенні рішення

Повне ім`я відповідача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Суддя В`ячеслав МОРОЗОВ

Повний текст рішення виготовлено 30.04.2025.