Номер провадження: 22-ц/813/5323/25
Головуючий у першій інстанції Куриленко О. М.
Доповідач Лозко Ю. П.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

09.05.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: Лозко Ю.П. (суддя-доповідач), Назарової М.В., Карташова О.Ю.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 07 листопада 2024 року

у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором

встановив:

Заочним рішенням Київського районного суду м. Одеси від 07 листопада 2024 року вказаний вище позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Укр Кредит Фінанс» загальну суму заборгованості за Кредитним договором №1271-6854 від 13 вересня 2023 року в розмірі 96848,50 грн, з яких: прострочена заборгованість по комісії за видачу кредиту 4425 грн; прострочена заборгованість за кредитом 29500 грн; прострочена заборгованість за нарахованими процентами 62923,50 грн. Вирішено питання щодо судових витрат.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 19 березня 2025 року відмовлено у задоволенні заяви відповідачки про перегляд вказаного вище заочного рішення суду.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Наседкін О.І., засобами електронного зв`язку через систему «Електронний суд» звернулася з апеляційною скаргою, яку ухвалою Одеського апеляційного суду від 23 квітня 2025 року залишено без руху з підстав не сплати скаржницею судового збору за подання апеляційної скарги.

05 травня 2025 року представник скаржниці, адвокат Наседкін О.І. подав заяву у якій просить зменшити суму судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги до 516 грн, що відповідає розміру 5% річного доходу скаржниці за 2024 рік. Заява обґрунтована тим, що скаржниця є непрацевлаштованою, здійснює догляд за малолітньою донькою у зв`язку з чим отримує допомогу по народженню дитини у розмірі 860 грн щомісячно. Просить врахувати і ту обставину, що отримання скаржницею кредиту свідчить про її скрутне матеріальне становище.

Заява про зменшення розміру сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно з частиною 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Звільнення від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення у справі "Креуз проти Польщі", від 19 червня 2001 року).

Вирішуючи заяву скаржниці про зменшення суми судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що надані відомості про майновий стан скаржниці не є достатніми (повними), оскільки такі докази не свідчать про відсутність інших джерел доходів, зокрема, одержання доходів від майна, наявність самого майна, відкриття банківських рахунків (депозитних), тощо.

Наведені скаржницею аргументи та надані у їх підтвердження докази не можна визнати такими, що з достовірністю підтверджують її скрутний майновий стан, який унеможливлює сплату судового збору, оскільки скаржниця не надає об`єктивних даних про свій майновий стан.

Заява та додані до неї матеріали не містять даних про наявність чи відсутність у скаржниці рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків у банківських установах, тощо.

Отже, у задоволенні заяви скаржниці про зменшення суми судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги необхідно відмовити.

Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає за необхідне продовжити скаржниці строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі Одеського апеляційного суду від 23 квітня 2025 року.

Керуючись ст.ст. 127, 185, 356 ЦПК України

ухвалив:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги.

Продовжити ОСОБА_1 строк виконання ухвали Одеського апеляційного суду від 23 квітня 2025 року на десять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити скаржниці, що якщо в зазначений строк недоліки апеляційної скарги не будуть виправлені, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий Ю.П. Лозко

Судді: О.Ю. Карташов

М.В. Назарова