Справа № 308/3243/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

07 травня 2025 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі головуючої судді Голяни О.В., за участю секретаря судового засідання Газій А.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Ужгороді в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення 3 % річних та інфляційних витрат,-

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача та відповідача.

27.02.2025 року ОСОБА_1 (далі позивач), в інтересах якої діє адвокат Хребет Т.І. (далі представник позивача), звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 (далі відповідач), в якому просить стягнути з відповідача 192 730,00 грн. інфляційних витрат та 51 950,59 грн. 3 % річних, що в загальному розмірі складає 244 680,59 грн., нарахованих внаслідок невиконання вироку Перечинського районного суду Закарпатської області від 14.07.2017 у справі №308/5718/14-к, провадження №1-кп/304/34/2017.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що вироком Перечинського районного суду Закарпатської області від 14.07.2017 у справі №308/5718/14-к, провадження №1-кп/304/34/2017, стягнуто з обвинуваченого ОСОБА_2 на користь потерпілої ОСОБА_1 250 000,00 грн. в якості відшкодування моральної шкоди. Вказаний вирок набув законної сили 03.10.2017.

15.01.2018 Перечинським районним судом Закарпатської області видано виконавчий лист у справі №308/5718/14-к про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 250 000,00 грн. в якості відшкодування моральної шкоди.

23.08.2018 постановою Ужгородського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області відкрито виконавче провадження №57071527 з примусового виконання виконавчого листа №308/5718/14-к, виданого 15.01.2018 Перечинським районним судом Закарпатської області про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 250 000,00 грн. якості відшкодування моральної шкоди.

Станом на 12.02.2025 на рахунок з обліку депозитних сум Ужгородського відділу державної виконавчої служби в Ужгородському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в межах виконавчого провадження АСВП №57071527 надійшли грошові кошти, стягнуті з боржника ОСОБА_2 , в сумі 87 686,65 грн., з яких стягувачу ОСОБА_1 перераховані в сумі 79 533,39 грн. Залишок суми, яка підлягає стягненню на користь стягувача, становить 170 466,61 грн.

Відповідач відзиву на позов не надав.

Заяви ( клопотання) учасників справи.

25.04.2025 через підсистему «Електронний суд» представником позивача подано клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, а 07.05.2025 клопотання про розгляд справи у відсутності сторони позивача, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Інші процесуальні дії у справі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 04.03.2025 вказану справу передано на розгляд судді Голяні О.В.

Ухвалою суду від 05.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, справу постановлено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 05.05.2025 розгляд справи постановлено здійснювати в режимі відеоконференції з представником позивача поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Оскільки відповідач був належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання (статті 128 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК)), в судове засідання повторно не з`явився без поважних причин, а позивач не заперечував проти проведення заочного розгляду справи, судом було постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам статей 280-281 ЦПК.

Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Вироком Перечинського районного суду Закарпатської області від 14.07.2017 у справі №308/5718/14-к, провадження №1-кп/304/34/2017, ОСОБА_2 визнано винним у вчинені злочинів, передбачених ч.2, ч.3 ст.185, ч.2 ст.121, ч.4 ст.187 КК України. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 250 000,00 грн. в якості відшкодування моральної шкоди. Вказаний вирок набув законної сили 03.10.2017.

15.01.2018 Перечинським районним судом Закарпатської області видано виконавчий лист у справі №308/5718/14-к про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 250 000,00 грн. в якості відшкодування моральної шкоди.

23.08.2018 постановою старшого державного виконавця Ужгородського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області Присташ К.В. відкрито виконавче провадження №57071527 з примусового виконання виконавчого листа №308/5718/14-к, виданого 15.01.2018 Перечинським районним судом Закарпатської області, про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 250 000,00 грн. якості відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до повідомлення начальника Ужгородського відділу державної виконавчої служби в Ужгородському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Плиски А.С. №4555 від 12.02.2025, станом на 12.02.2025 на рахунок з обліку депозитних сум Ужгородського відділу державної виконавчої служби в Ужгородському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в межах виконавчого провадження АСВП №57071527 надійшли грошові кошти, стягнуті з боржника ОСОБА_2 в сумі 87 686,65 грн., з яких стягувачу ОСОБА_1 перераховані в сумі 79 533,39 грн, а залишок суми, яка підлягає стягненню на користь стягувача становить 170 466,61 грн.

Оцінка Суду.

Предметом позову у цій справі є стягнення інфляційних витрат та трьох процентів річних, нарахованих відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України (далі ЦК) у зв`язку з неналежним виконанням судового рішення про стягнення грошових коштів.

Відповідно до частини 1 статті 509 ЦК зобов`язанням є правовідношення, у якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплати гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно з частиною 2 статті 509 ЦК зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

У відповідності з частиною 2 статті 11 ЦК підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є не лише договори й інші правочини, а й завдання майнової (матеріальної) і моральної шкоди іншій особі та інші юридичні факти.

Отже, завдання майнової (матеріальної) і моральної шкоди породжує зобов`язання між особою, яка таку шкоду завдала, та потерпілою особою. Залежно від змісту такого зобов`язання воно може бути грошовим або негрошовим.

За правилами, встановленими статтями 524, 533 535, 625 ЦК, грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях (національній валюті України чи у грошовому еквіваленті зобов`язання, вираженого в іноземній валюті), що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто, грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати. Ці висновки узгоджуються з позицією Великої Палати Верховного Суду, висловленою у постанові від 11.04.2018 року у справі №758/1303/15-ц.

Частиною 2 статті 625 ЦК визначено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Стаття 625 ЦК розміщена у розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК. Відтак приписи розділу І книги 5 ЦК поширюються як на договірні зобов`язання (підрозділ 1 розділу III книги 5 ЦК України), так і на недоговірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу III книги 5 ЦК України).

Отже, у статті 625 ЦК визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань.

За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.05.2018 №686/21962/15-ц, вказала, що стаття 625 ЦК України розміщена у розділі І "Загальні положення про зобов`язання" книги 5 ЦК України. Відтак, приписи розділу І книги 5 ЦК України поширюються як на договірні зобов`язання (підрозділ 1 розділу III книги 5 ЦК України), так і на недоговірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу III книги 5 ЦК України). Отже, у статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України).

Відповідач має грошове зобов`язання перед позивачем, що підтверджується вироком Перечинського районного суду Закарпатської області від 14.07.2017 у справі №308/5718/14-к, провадження №1-кп/304/34/2017, який набрав законної сили 03.10.2017.

З огляду на те, що відповідач порушив вказане грошове зобов`язання, у позивача виникло право на застосування наслідків такого порушення відповідно до статті 625 ЦК.

Відтак, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення з ОСОБА_2 інфляційних витрат та 3 % річних від простроченої суми.

Розподіл судових витрат між сторонами.

За змістом статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Так, згідно платіжного доручення позивачем було сплачено 2 446 грн. 81 коп. судового збору, які підлягають стягненню з відповідача.

З цих підстав, керуючись статтями 2,5,10-13,18,81,258-259,263-265,280-283 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 3% річних в сумі 51 950,59 грн., інфляційні витрати в сумі 192 730,00 грн, нараховані за період з 03.10.2017 по 18.02.2025 як засіб цивільної відповідальності внаслідок невиконання вироку Перечинського районного суду Закарпатської області від 14.07.2017 у справі №308/5718/14-к, провадження №1-кп/304/34/2017.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 2 446,81 грн. судового збору.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільного процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Сторони по справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Повний текст рішення виготовлено 07.05.2025 року.

Суддя Олена ГОЛЯНА