Справа № 739/2811/24
Провадження № 2/739/105/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2025 року м. Новгород-Сіверський

Новгород-Сіверський районний суд Чернігівської області у складі:

головуючої судді Кочура О.О.,

за участі: секретаря Неживець К.В.,

прокурора Назаренко Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань в м. Новгород-Сіверський Чернігівської області у порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом заступника керівника Новгород-Сіверської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області до ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернігівській області про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, - В С Т А Н О В И В:

27.12.2024 року заступник керівника Новгород-Сіверської окружної прокуратури Чернігівської області в інтересах держави в особі Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області звернувся з позовом до ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернігівській області про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби у розмірі 3162 грн. 00 коп..

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що відповідач ОСОБА_1 08.05.2024 року о 10 год. 00 хв. перебуваючи на водоймі р. Смячка поблизу с. Мамекине Новгород-Сіверської міської громади Новгород-Сіверського району Чернігівської області, здійснював лов риби забороненими знаряддями лову, а саме сіткою простою в забрід, при цьому виловив рибу цінних видів - карась сріблястий 2 шт... Своїми діями ОСОБА_1 порушив підпункт 1 п. 1 Розділу ІV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022, за що передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП та на останнього 08.05.2024 року складено протокол про адміністративне правопорушення № 007169, зафіксовано вилучені об`єкти та знаряддя лову у відповідних описах, які додано до вказаного протоколу. Згідно розрахунку, складеного уповноваженим органом, загальна сума шкоди заподіяної відповідачем становить: 3162 грн. за незаконний вилов 2 шт. риби карася сріблястого, розмір стягнення за одну особину - 93 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1 581 грн. (2 шт. х 1 581 грн.) = 3162 грн.. При цьому за результатами судового розгляду вказаних адміністратвиних матеріалів поставновою Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 09.08.2024 року у справі №739/1257/24 провадження у вказаній адміністративній справі було закрито, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи, передбаченого ст.38 КУпАП строку накладення адміністртаивного стягнення. Постанова суду відповідачем не оскаржувалась та набрала законної сили 20.08.2024 року. При складанні адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_1 зібрано достатньо доказів, які свідчать про наявність протиправних дій вказаної особи, що мало наслідком незаконний лов риби та потребує реагування, шляхом стягнення збитків. Наведене свідчить про наявність протиправної поведінки, вини відповідача, факту заподіяння шкоди тваринному світу та причинно-наслідкового зв`язку між завданою шкодою та його діями. Водночас слід зазначити, що встановлення під час розгляду справи про адміністративне правопорушення вини особи не має преюдиційного значення при розгляді позовів щодо застосування наслідків вчинення такого діяння, зокрема відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби. Шкода, завдана навколишньому природному середовищу, в сумі 3162,00 грн. ОСОБА_1 в добровільному порядку не сплачена, тому вона підлягає стягненню в примусовому порядку із вказаної особи.

У судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, посилаючись на обґрунтування, зазначені у позовній заяві. Проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечувала. Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, відзив на позовну заяву та клопотання про відкладення судовго засідання до суду не подавав. Представник позивача - Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Представник третьої особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернігівській області у судове засідання також не з`явився, на адресу суду попередньо надіслав письмову заяву про розгляд справи без їх участі, в якій зазначав, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

За таких обставин, суд дійшов висновку про ухвалення заочного рішення, на підставі наявних доказів у справі, відповідно до положень ч.1 ст. 280 ЦПК України.

Заслухавши вступне слово прокурора, дослідивши матеріали справи і наявні в них докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з огляду на таке. В судовому засіданні встановлено, що 08.05.2024 головним держаним інспектором з охорони навколишнього природного середовища у Чернігівській області Шараєм В.В. було складено протокол про адміністративне правопорушення №007169 від 08.05.2024 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративно відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП у якому зазначено, що 08.05.2024 року о 10 годині 00 хвилин ОСОБА_1 на водоймі р. Смячка поблизу с.Мамекине Новгород-Сіверської міської громади Новгород-Сіверського району Чернігівської області, здійснював лов риби забороненим знаряддям лову сіткою простою в забрід, чим порушив вимоги підпункту 1 пункту 1 розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, що тягне за собою відповідальність за ч.4 ст. 85 КУпАП. При цьому виловив риби цінних видів: карась сріблястий 2 шт., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 3162 грн. (а.с.13). Згідно з Описом об`єктів лову (добування), вилучених у особи (іб), що притягується до адміністративної відповідальності, у громадянина ОСОБА_1 була вилучена риба свіжа: карась сріблястий 2 шт., вагою 0,5 кг. (а.с.14). Також, згідно опису-оцінки знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів, вилучених у особи (іб), що притягується до адміністративної відповідальності, у громадянина ОСОБА_1 була вилучена сітка проста: довжиною 32 м., висотою -1,2 м., вічко 35 мл. (а.с.15).

Як вбачається з постанови Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 09.08.2024 у справі №739/1257/24, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.4 ст.85 КУпАП було закрито у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення (а.с.18). Згідно з розрахунком розміру шкоди, заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів громадянином ОСОБА_1 згідно протоколу №007169 від 08.05.2024 року, за незаконний вилов 2 шт. риби карася сріблястого, розмір стягнення за одну особину - 93 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1 581 грн. (2 шт. х 1 581 грн.) = 3162 грн., тобто загальна сума заподіяної шкоди становить 3162,00 грн. (а.с.19). Пунктом 3 ч.1 ст.131-1Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абз. 2 ч.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»). Відповідно до положень ч.3, 4 ст.56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу. Відповідно до повідомлення Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернігівській області № 49.7-10/912-24 від 07.11.2024 року, що за наявною в Управлінні інформацією після розгляду справ про адміністративне правопорушення, залишаються невідшкодованими, заподіяні збитки наступними громадянами, а саме 08.05.2024 року ОСОБА_1 на р.Смячка поблизу с.Мамекине, Новгород-Сіверського району,Чернігівської області, збитки в розмірі 3162,00 грн. (Новгород-Сіверський районний суд , постанова від 09.08.2024 року у справі №739/1257/24). Поряд із цим, Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернігівській області, повідомило про відсутність асигнувань із державного бюджету на сплату судового збору, а відтак відсутністю можливості самостійно заявити позов до відповідача для стягнення завданих державі збитків під час вчинення адміністративного правопорушення. Викладені обставини свідчать про наявність у Новгород-Сіверської окружної прокуратури права на вжиття заходів представницького характеру на захист інтересів держави в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Згідно з ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Так, відповідно до ч. 1 ст.52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Згідно з ч.1 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України (ч.4 ст.63 Закону України «Про тваринний світ»). Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені нормами статті 1166 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Шкода, заподіяна особі або майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України). Відповідно до ст.41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно ст.ст.68,69 ст. 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. За загальним правилом застосування як договірної, так і деліктної відповідальності, що передбачено нормами ч.2 ст.614, ч.2 ст. 1166 Цивільного кодексу України, встановлюється презумпція вини правопорушника; якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. У відповідності до ст.ст.12,81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Під час розгляду справи встановлено, що порушення ОСОБА_1 вимог ст.ст. 52-1, 63 Закону України «Про тваринний світ», п.п.1 п.1 розділу ІV Правил любительського та спортивного рибальства, знаходиться в причинно-наслідковому зв`язку зі спричиненням шкоди навколишньому природному середовищу. Отже, стороною позивача доведено факт спричинення шкоди внаслідок незаконного вилову риби, її розмір, протиправність дій ОСОБА_1 , його вина, а також причинний зв`язок з негативними наслідками. З розрахунку розміру шкоди, заподіяної ОСОБА_1 незаконним добуванням риби на р.Смячка, поблизу с.Мамекине, Новгород-Сіверського району Чернігівської області, вбачається, що розмір шкоди, заподіяної ОСОБА_1 становить 3162,00 грн.. Відповідно до ст. 13 Конституції України, ст. 324 ЦК України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Згідно з ч.1 ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Згідно статей 16, 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування є юридичними особами і від імені та в інтересах територіальних громад, відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції. Отже, органи місцевого самоврядування в межах своєї території є самостійним суб`єктами права власності на природні ресурси (в тому числі водні біоресурси).

Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про те, що між протиправними діями відповідача ОСОБА_1 та шкодою, завданою навколишньому природному середовищу, є прямий причинний зв`язок, суд вважає, що прокурором доведено наявність правових підстав для стягнення з ОСОБА_1 на користь держави шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, на спеціальний рахунок місцевого бюджету Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області у сумі 3162,00 грн. За таких підстав, дослідивши наявні у справі докази, оцінивши їх кожний окремо та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд доходить висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір в розмірі 3028,00 грн..

Керуючись ст. ст. 4, 13, 76-82, 141, 258, 206, 259, 263, 265, 268, 280-284, 354 ЦПК України, ст. ст. ст.1166, 1190 ЦК України, ЗУ «Про тваринний світ», ЗУ « Про охорону навколишнього природного середовища», ЗУ « Про прокуратуру», суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов заступника керівника Новгород-Сіверської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області до ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернігівській області про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 в рахунок відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, в розмірі 3162,00 (три тисячі сто шістдесят дві) грн. 00 коп. на користь держави в особі Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області (, ГУК у Черніг.обл/тг м.Н-Сівер/24062100, Казначейство України, рахунок: UA0025709, призначення платежу грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 на користь Чернігівської обласної прокуратури (рахунок UA0006008, МФО 820172 Державна казначейська служба України м.Київ, одержувач - Чернігівська обласна прокуратура, ) сплачений судовий збір за подання вказаної позовної заяви у розмірі 3028 грн.00 коп. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте Новгород-Сіверським районним судом Чернігівської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Заочне рішення може бути оскаржене позивачем шляхом подання апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Дата складення повного судового рішення 05.05.2025 року.

Суддя: О.О.Кочура