Справа № 2-2399/11
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 січня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Кужелєвої Ю.Ю., розглянувши скаргу ОСОБА_1 на дії державного виконавця в цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості по кредитному договору -

УСТАНОВИВ:

У провадженні Подільського районного суду міста Києва перебувала цивільна справа за позовом публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» (надалі за текстом - позивач, стягувач) до ОСОБА_1 (надалі за текстом - відповідач, скаржник, боржник), про стягнення заборгованості по кредитному договору.

Рішенням суду від 24.06.2011 позов задоволено, стягнуто з відповдача на користь позивача заборгованість.

На виконання зазначеного Рішення суду, судом видано виконавчий лист.

05.09.2023 до суду звернувся відповідач зі скаргою на дії державного виконавця.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 06.09.2023 суд ухвалив відмовити у задоволенні клопотання представника заявника про зупинення виконавчого провадження та призначити розгляд справи у судовому засіданні.

У судове засідання 02.01.2024 представники сторін не прибули.

За змістом ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи у судовому засіданні 02.01.2024 за відсутності представників учасників справи, запобігаючи при цьому безпідставному затягуванню розгляду справи.

У судовому засіданні 02.01.2024 судом було прийнято, складено і підписано вступну та резолютивну частини ухвали.

Розглянувши матеріали справи та дослідивши докази, суд встановив наступне.

Скарга обгрунтована тим, що Державним виконавцем було вчинено незаконні дії при проведенні оцінки майна боржника, які полягають у тому що оцінювач не здійснював безпосередній огляд квартири, а була здійснена лише за документами та фактично не відображає реальну вартість квартири боржника.

У зв`язку з вказаним боржник просить суд, з урахуванням частини вимог у задоволенні яких було відмовлено Ухвалою від 06.09.2023:

1. Визнати дії Державного виконавця відділу державної виконавчої служби Подільського районного управління юстиції, ОСОБА_2 при здійсненні оцінки частини квартири протиправними.

2. Визнати недійсною оцінку нерухомого майна, визначену у висновку про вартість майна, яке належить ОСОБА_1 на праві власності, а саме 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 , площею 72,4 кв.м, вартістю 879 141 грн., проведену суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Експертна служба України» 15 серпня 2023 року в межах процедури виконавчого провадження.

Так, Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 24.06.2011 позов задоволено, стягнуто з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором в сумі 147 576,24 доларів США та 65 142,23 гривні, судовий збір у розмірі 1 700 гривень та витрати на інформаційно-технічне забезпечення в сумі 120 гривень.

На виконання зазначеного Рішення Подільського районного суду міста Києва, судом видано виконавчий лист від 06.09.2011.

Щодо вимог про визнання протиправними дій державного виконавця, суд зазначає наступне.

Відповідно до Інформації про виконавче провадження НОМЕР_1 було відкрито приватним виконавцем Корольовим М.А. 23.06.2023 на підставі виконавчого листа Подільського районного суду міста Києва від 06.09.2011 у справі 2-2399/11.

Відповідно до Висновку про вартість майна - нерухоме майно 1/3 частки квартири АДРЕСА_2 , який складено оцінювачем ОСОБА_3 , суб`єкт оціночної діяльності ТОВ «Експертна служба України», ринкова вартість об`єкту оцінки станом на 15.08.2023 становить 879141,00 грн.

Висновок складено на підставі замовлення приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Корольова Михайла Андрійовича у ВП НОМЕР_1.

Відповідно до Повідомлення приватного виконавця Корольова Михайла Андрійовича у ВП НОМЕР_1 про результати оцінки від 21.08.2023 №3558 приватним виконавцем було повідомлено боржника про те що згідно висновку ТОВ «Експертна служба України» за вих.№1896 від 15.08.2023 ринкова вартість квартири становить 879141,00 грн.

Поруч з цим відповідач просить суд визнати протиправними дії державного виконавця Мартиненко Володимира Володимировича.

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 448 ЦПК України скарга повинна містити ім`я (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності) державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця, рішення, дія чи бездіяльність яких оскаржуються.

Відтак, оскільки боржник просить визнати протиправними дії державного виконавця, який не вчиняв дій щодо провдення оцінки нерухомого майна боржника, суд залишає без задоволення скаргу у цій частині.

Щодо вимог про визнання недійсною оцінку нерухомого майна, суд зазначає наступне.

Боржник вказує, що він не знав, що було здійснено оцінку квартири, оскільки доступ до квартири в нього ніхто не просив.

Відтак, за його висновком, можна дійти чіткого висновку про недотримання приватним виконавцем при виконанні виконавчого листа 2-2399/11 від 07 вересня 2011 року оскільки ні він безпосередньо, ні оцінювач ТОВ «Експертна служба України» ОСОБА_3 , призначений приватним виконавцем, не здійснювали безпосередній огляд квартири, оцінка та опис і арешт квартири здійснений лише за документами, наданими Київським БТІ, та фактично не відображає реальну вартість даної квартири, оскільки не враховує оздоблення та облаштування самої квартири, її складових та стан самої квартири на час оцінки.

Скаржник зауважує, що у висновку про вартість майна відсутні дані про неможливість особистого огляду об`єктів дослідження, не зазначені обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки, здійсненої без особистого огляду, що є порушенням пункту 56 Національного стандарту № 1 та пунктів 1, 6 статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Крім того, скаржник звертає увагу, що приватним виконавцем не було дотримано обов`язку з надсилання Звіту оцінки на наступний день. Оскільки, на адресу Скаржника було надіслано аж 21.08.2023 року Висновок про вартість майна від 15.08.2023 року на 1 арк., а не Звіт оцінки.

Приписами ч. 1 ст. 19 Закону України «Про виконавче провадження» визначено сторони виконавчого провадження та прокурор як учасник виконавчого провадження мають право ознайомлюватися з матеріалами виконавчого провадження, робити з них виписки, знімати копії, заявляти відводи у випадках, передбачених цим Законом, мають право доступу до автоматизованої системи виконавчого провадження, право оскаржувати рішення, дії або бездіяльність виконавця у порядку, встановленому цим Законом, надавати додаткові матеріали, заявляти клопотання, брати участь у вчиненні виконавчих дій, надавати усні та письмові пояснення, заперечувати проти клопотань інших учасників виконавчого провадження та користуватися іншими правами, наданими законом.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені у Законі України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Згідно з частиною четвертою статті 3 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" процедура оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлено у статті 12 цього Закону.

У частині першій статті 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" встановлено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

За змістом статті 3 зазначеного Закону оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами з оцінки майна, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно з частиною шостою статті 9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Національний стандарт №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440, є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна. Поняття, що вживаються у цьому стандарті, використовуються в інших національних стандартах.

Національний стандарт №2 "Оцінка нерухомого майна", затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2004 №1442, також є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна (нерухомості) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна та проводять державну експертизу звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу.

Отже, оцінка нерухомого майна має здійснюватися відповідно до Національного стандарту №2 з урахуванням вимог Національного стандарту №1, яким визначено загальні засади процедури оцінювання.

Згідно з пунктами 15, 16 Національного стандарту №1 методи проведення оцінки, що застосовуються під час визначення ринкової вартості об`єкта оцінки у разі використання порівняльного підходу, повинні ґрунтуватися на результатах аналізу цін продажу (пропонування) на подібне майно. Визначення ринкової вартості об`єкта оцінки за допомогою порівняльного підходу ґрунтується на інформації про ціни продажу (пропонування) подібного майна, достовірність якої не викликає сумнівів в оцінювача. У разі відсутності або недостатності зазначеної інформації у звіті про оцінку майна зазначається, якою мірою це вплинуло на достовірність висновку про ринкову вартість об`єкта оцінки.

Відповідно до пункту 38 Національного стандарту №1 для проведення оцінки майна застосовуються такі основні методичні підходи: витратний (майновий - для оцінки об`єктів у формі цілісного майнового комплексу та у формі фінансових інтересів); дохідний; порівняльний.

У відповідності до пунктів 48-49 Національного стандарту №1 для визначення ринкової вартості об`єкта оцінки у матеріальній формі із застосуванням порівняльного підходу інформація про подібне майно повинна відповідати таким критеріям: умови угод купівлі-продажу або умови пропонування щодо укладення таких угод не відрізняються від умов, які відповідають вимогам, що висуваються для визначення ринкової вартості; продаж подібного майна відбувся з дотриманням типових умов оплати; умови на ринку подібного майна, що визначали формування цін продажу або пропонування, на дату оцінки істотно не змінилися або зміни, які відбулися, можуть бути враховані. Основними елементами порівняння є характеристики подібного майна за місцем його розташування, фізичними та функціональними ознаками, умовами продажу тощо. Коригування вартості подібного майна здійснюється шляхом додавання або вирахування грошової суми із застосуванням коефіцієнта (відсотка) до ціни продажу (пропонування) зазначеного майна або шляхом їх комбінування.

Так, згідно з положеннями пункту 50 Національного стандарту №1 проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється, зокрема, ознайомлення з об`єктом оцінки.

Відповідно до пункту 51 Національного стандарту №1 незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки, ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби).

Згідно з пунктом 52 Національного стандарту №1 оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел (за винятком документів, надання яких повинен забезпечити замовник оцінки згідно з договором), їх аналіз та виклад обґрунтованих висновків. При цьому оцінювач повинен проаналізувати всі інформаційні джерела, пов`язані з об`єктом оцінки, тенденції на ринку подібного майна, інформацію про угоди щодо подібного майна, які використовуються у разі застосування порівняльного підходу, та іншу істотну інформацію. У разі неповноти зазначеної інформації або відсутності її взагалі у звіті про оцінку майна зазначається негативний вплив цього факту на результати оцінки. Зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатися у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього із забезпеченням режиму конфіденційності згідно з умовами договору на проведення оцінки майна та з дотриманням вимог законодавства (пункт 54 Національного стандарту № 1).

За змістом пункту 56 Національного стандарту №1 звіт про оцінку майна може складатися у повній чи у стислій формі. Звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: опис об`єкта оцінки, який дає змогу його ідентифікувати; письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість; висновок про вартість майна; додатки з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - інші інформаційні джерела, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки.

Положеннями пункту 57 Національного стандарту №1 визначено, що Звіт про оцінку майна дозволяється складати у стислій формі у разі доопрацювання (актуалізації) оцінки об`єкта оцінки на нову дату оцінки, а також в інших випадках, визначених відповідними національними стандартами. У звіті про оцінку майна, складеному у стислій формі, повинні зазначатися етапи проведення незалежної оцінки майна, здійснені оціночні процедури, міститися висновок про вартість, а також зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація. У звіті про оцінку майна, складеному у стислій формі з метою доопрацювання (актуалізації) оцінки на нову дату.

Однак, до матеріалів справи не надано Звіту про оцінку майна, складеного оцінювачем ОСОБА_3 , суб`єкт оціночної діяльності ТОВ «Експертна служба України» станом на 15.08.2023, який відповідав би положенням п. 56, 57 Національного стандарту №1.

Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 12.06.2019 по справі №308/12150/16-ц зазначила, що реалізація описаного й арештованого майна за заниженою ціною може завдати суттєвих збитків стягувачу у вигляді неотриманого доходу, а боржнику - у вигляді передання майна на реалізацію за суттєво нижчою від ринкової вартістю.

Таким чином, враховуючи відсутність у матеріалах справи належних доказів, які спростовують твердження скаржника щодо невідповідності Звіту про оцінку майна нормам чинного законодавства, суд дійшов висновку, що під час проведення оцінки майна порушено ст. 3 Закону "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", пункти 15, 50, 51, 56 Національного стандарту №1, що вплинуло на результати оцінки цього майна та є підставою для визнання недійсною такої оцінки, що зазначена у звіті від 15.08.2023.

Відповідно до ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Виконавець зобов`язаний: 1) здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом; надавати сторонам виконавчого провадження, їхнім представникам виконавчого провадження можливість ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження; розглядати в установлені законом строки заяви сторін, інших учасників виконавчого провадження та їхні клопотання; роз`яснювати сторонам та іншим учасникам виконавчого провадження їхні права та обов`язки.

Отже, під час розгляду скарги судом встановлено порушення приватним виконавцем під час примусового виконання виконавчого листа Подільського районного суду міста Києва від 07.09.2011 №2-2399/11 вимог ст. 18, 19, 57 Закону України «Про виконавче провадження», що впилнуло на права боржника у виконавчому провадженні № НОМЕР_2.

Відповідно до ч.1 та ч. 2 ст. 451 ЦПК України за результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу.

У разі встановлення обґрунтованості скарги суд скасовує оскаржувані рішення та визнає оскаржувані дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника).

Керуючись положеннями ст. ст. 260, 447, 448 та 451 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_1 на дії державного виконавця в цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості по кредитному договору - задовольнити частково;

Скаргу ОСОБА_1 на дії державного виконавця у частині вимог про визнання дій державного виконавця відділу державної виконавчої служби Подільського районного управління юстиції, ОСОБА_2 при здійсненні оцінки частини квартири протиправними - залишити без задоволення;

Скаргу ОСОБА_1 на дії державного виконавця у частині вимог про визнання недійсною оцінку нерухомого майна, визначену у висновку про вартість майна, яке належить ОСОБА_1 на праві власності, а саме 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 , площею 72,4 кв.м, вартістю 879 141 грн., проведену суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Експертна служба України» 15 серпня 2023 року в межах процедури виконавчого провадження - задовольнити;

Визнати недійсною оцінку нерухомого майна, визначену у висновку про вартість майна, яке належить ОСОБА_1 на праві власності, а саме 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 , площею 72,4 кв.м, вартістю 879 141 грн., проведену суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Експертна служба України» 15 серпня 2023 року в межах процедури виконавчого провадження;

Копію ухвали надіслати до відома сторін;

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга на Ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо Ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.В. Гребенюк