Справа № 758/5981/23
Провадження № 2/758/1574/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2025 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Волошиній А.М., Оболонській Ю.С.,

за участю: представника позивача - адвоката Тищенка А.П.,

представника відповідача-1 - адвоката Титикала Р.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м.Києві за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом Театрально-видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети» до Товариства з обмеженою відповідальністю «КиївВлада», ОСОБА_1 про спростування недостовірної інформації,-

В С Т А Н О В И В :

1.Описова частина

В травня 2023 позивач - ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» звернувся до суду з позовом, в якому просить:

1) визнати недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права ТВЗК «Київський національний академічний театр опери» на повагу до його честі, гідності та ділової репутації інформацію про керівника ТВЗК «Київський національний академічний театр опери» генерального директора - художнього керівника ОСОБА_2 , яка міститься в статті ОСОБА_3 (відповідача-2) «ІНФОРМАЦІЯ_3», поришену на веб-сайті Інтернет-видання «КиївВлада» за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_2, що належить Товариству з обмеженою відповідальністю «КиївВлада» (, ареса: Україна, 04071, м. Київ, вул. Верхній Вал, буд. 44, кв. 39);

2) зобовязати ТОВ «КиївВлада» (відповідач-1) протягом 10 днів з дня вступу рішення суду в законну силу спростувати недостовірну інфомацію шляхом її видалення по тексту: «Зазначимо, що одночасно з ним «на роботі з іноземними аудиторіями» на декількка місяців сконцентрувався і керівник НСТДУ, генеральний директор - художній керівник Київського національного академічного театру оперети ОСОБА_4. Але він повернувся в Україну після публічної прес- конференції заступника директора Департаменту культури КМДА ОСОБА_8, який розповів про кримінальні схеми в сфері столичної культури, зокрема, про незаконний виїзд акторів за кордон» з веб-сайту за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_2, та опублікувати на веб-сайті Інтернет-видання "КиївВлада" спростування про те, що інформація: «Зазначимо, що одночасно з ним "на роботі з іноземними аудиторіями" на декілька місяців сконцентрувався і керівник НСТДУ, генеральний директор - художній керівник Київського національного академічного театру оперети ОСОБА_4 . Але він повернувся в Україну після публічної прес-конференції заступника директора Департаменту культури КМДА ОСОБА_8, який розповів про кримінальні схеми в сфері столичної культури, знищення: Театр на лівому березі Дніпра потерпає через свого (екс)керівника ОСОБА_5" є недостовірною.зокрема, про незаконний виїзд акторів за кордон», що містилась в статті ОСОБА_9 "ІНФОРМАЦІЯ_3» є недостовірною.

1.1. Стислий виклад позиції

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 о 14.00 год. на вебсайті: ІНФОРМАЦІЯ_4 Інтернет видання "КиївВлада", власником якого є ТОВ "КиївВлада" та доступ до якої є вільним, була оприлюднина стаття «ІНФОРМАЦІЯ_5" за авторством ОСОБА_9. Необхідно зазначити, що основною темою статті авторки ОСОБА_3 є описання в негативному світлі діяльності звільненого керівника Театру на лівому березі Києва ОСОБА_5 який, за її інформацією, продовжує фактично з-за кордону керувати театром - через свою 24-річну секретарку і яка в якості в.о. директорки продовжує трирічну традицію ОСОБА_5 зі знищення Театру. Також, в статті зазначено, що ОСОБА_6 і його дружина ОСОБА_7 навіть після ганебної втечі за кордон продовжували отримувати зарплату. Не дивлячись на те, що в цілому тематика статті та фактаж викладений в ній, прямо не стосується діяльності Театрально-видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети», його посадових осіб та творчого колективу театру, однак, в одному з її розділів стосовно незаконного виїзду за кордон ОСОБА_5 авторка навела наступну інформацію: "Попри це, ОСОБА_6 продовжував розповідати, що задля створення " Скгаіпіап АгііЯіс Тазк Бог се " було зібрано понад 120 підписів від європейських театрів. "... кожний театр обирав свою стратегію - хтось перетворився на гуманітарний штаб, хтось вимушено тимчасово припинив діяльність, хтось, як ми, сконцентрувалися на роботі з іноземними аудиторіями", - наголошував влітку ОСОБА_5 . Зазначимо, що одночасно з ним "на роботі з іноземними аудиторіями" на декілька місяців сконцентрувався і керівник НСТДУ, генеральний директор - художній керівник Київського національного академічного театру оперети ОСОБА_4 . Але він повернувся в Україну після публічної прес-конференції заступника директора Департаменту культури КМДА ОСОБА_8, який розповів про кримінальні схеми в сфері столичної культури, зокрема, про незаконний виїзд акторів за кордон. Читайте: Столичний Департамент культури штормить: розпочаті розслідування по нових кримінальних справах та внутрішні службові розслідування. А ОСОБА_6 так і залишився в Європі. " Цілком очевидно, що авторка з власних мотивів, штучно перекручуючи факти, додала до матеріалу статті, яка не стосується ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» інформацію про закордонну діяльність його керівника - ОСОБА_2 , яка не відповідає дійсності, саме в контексті його причетності до незаконного виїзду акторів за кордон. Встановлені фактичні обставини дозволяють зробити висновок, що зазначена інформація поширена, тобто доведена до відома, що найменше однієї особи у спосіб розміщення її на веб-сайті, доступ до якого є вільним, поширена інформація стосується особисто генерального директора - художнього керівника ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» та його творчого колективу, за своїм характером є фактичним твердженням та за своїм змістом не відповідає дійсності, чим порушує особисті немайнові права юридичної особи, а саме поваги до його честі, гідності та ділової репутації та підлягає спростуванню як недостовірна інформація з огляду на наступне: На підставі запрошення іноземних колег для проведення гастролей на теренах Європи для об`єднання міжнародної спільноти у підтримці України та збору коштів для Збройних Сил України, працівники ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» на чолі з генеральним директором - художнім керівником ОСОБА_2 відбули у відрядження до міста Гнезно (Польща) з 08 травня 2022 року до 30 червня 2022 року. Вказаний факт підтверджується запрошенням "AGEANCJA BRUSSA" від 29.04.2022 р. та Наказом ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» про відрядження № 06-2.0.1.-12 від 29 квітня 2022 року. Крім того, під керівництвом ОСОБА_2 для участі у фестивалі "Оперета у Каунаському замку", з метою представлення найкращих зразків українського мистецтва, за запрошенням Каунаського державного музичного театру м. Каунас (Литва), був відряджений творчий колектив із складу працівників Київського національного академічного театру оперети з 30 червня 2022 року до 08 липня 2022 року. Вказаний факт підтверджується запрошенням Каунаського державного музичного театру № К2-76 від 30.05.2022 р. та відповідним Наказом ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» про відрядження № 09-2.0.1-12 від 06 червня 2022 року. Відрядження працівників театру та його керівника відбувалось за погодженням Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за клопотанням Міністерства культури та інформаційної політики України до Державної прикордонної служби України про дозвіл на перетин кордону з 08.05.2022 до 10.07 2022. Звертає увагу на те, що генеральний директор - художній керівник Театрально- видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети» ОСОБА_4 повернувся в Україну після відрядження та проведеної за кордоном роботи 08 липня 2022 року, тобто не "...після публічної прес-конференції заступника директора Департаменту культури КМДА ОСОБА_8", як це зазначено в статті та яка відбулась 19 вересня 2022 р., а набагато раніше, що свідчить про те, що ці дві події ніяким чином не пов`язані між собою, тому поширена інформація свідомо перекручена авторкою та не відповідає дійсності. Про цей факт було достовірно відомо як авторці статті так і редакції Інтернет-видання "КиївВлада", про що свідчить наявне в статті посилання на інший матеріал авторки, а саме статтю від 20 вересня 2022 року "Столичний Департамент культури штормить: розпочаті розслідування по нових кримінальних справах та внутрішні службові розслідування", в анонсі до якої прямо зазначено "19 вересня 2022 року ОСОБА_10 , заступник директора Департаменту культури КМДА - начальник управління економіки та фінансів, дав прес-конференцію в Укрінформі, на який розповів про незаконні схеми в культурній сфері столиці. Про це йдеться в статті ОСОБА_3 для КВ". Негативна тональність висловлювань авторки статті щодо "... концентрації керівника НСТДУ, генерального директора - художнього керівника «Київський національний академічний театр оперети» ОСОБА_2 "на роботі з іноземними аудиторіями" могла б бути легко спростована фактичними даними про його діяльність як керівника творчого колективу Національної оперети України під час гастролей в європейських іноземних державах і які об`єктивно висвітлювалися в засобах масової інформації, соціальних мережах як в Україні так і за кордоном, а також безпосередньо в новинах на офіційному сайті театру оперети. Однак, поза увагою авторки статті та редакції інтернет-видання "КиївВлада" залишився факт того, що з перших місяців війни Національна оперета України вела активну роботу щодо різноманітних проектів, зокрема благочинних концертів, марафонів та фестивалів на підтримку ЗСУ та збору коштів на допомогу військовим та їх сім`ям, які вдалося реалізувати в Польщі, Австрії, Литві, Латвії, Швейцарії, Франції. Протягом року, з початку війни, Національна оперета провела багато благодійних заходів, зокрема: благодійна акція спільно з симфонічним оркестром міста Сент- Галлена в Тонхалле (Швейцарія) на знак солідарності з тими, хто потребує допомоги від російської агресії; масштабний благодійний концерт « Musik und Tanz aus der Ukraine (Відень); благодійний концерт із солістами театру та оркестром австрійського театру Volksoper Vien, котрий мав за мету привернути увагу глядача до ситуації в Україні; декілька міжнародних концертів «10 тенорів» у Польщі, під час яких проводився офіціййий збір коштів на потреби українських артистів та їх родин; концерт у Паризькій філармонії, де взяли участь артисти хору Національної оперети; благодійний концерт у Каунаському державному музичному театрі (Литва) «Разом за свободу». Таким чином, інформація про те , що одночасно з керівником Театру на лівому березі Дніпра ОСОБА_6 "на роботі з іноземними аудиторіями" на декілька місяців сконцентрувався і керівник НСТДУ, генеральний директор - художній керівник Київського національного академічного театру оперети ОСОБА_4" є неповною та свідомо перекрученою, оскільки з її змісту можна зробити висновок про причетність ОСОБА_12 до організації незаконного виїзду акторів за кордон. Крім того, твердження про те, що ОСОБА_4 повернувся в Україну лише після публічної прес-конференції заступника директора Департаменту культури КМДА ОСОБА_8, який розповів про кримінальні схеми в сфері столичної культури, зокрема, про незаконний виїзд акторів за кордон, не відповідає дійсності. Вищенаведене дозволяє зробити висновок про те, що інформація викладена в статті ОСОБА_1 та поширена інтернет-виданням "КиївВлада" щодо виїзду за кордон творчого колективу ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» на чолі з генеральним директором-художнім керівником ОСОБА_4 є недостовірною. Крім того, зазнає, що поширена інформація в контексті "незаконності" виїзду працівників театру за кордон, за своєю формою та змістом грубо ображає працю всього творчого колективу театрально-видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети», підриває його авторитет, довіру з боку широкого кола шанувальників його творчості та ділову репутацію серед колег по творчому цеху, принижує ділову репутацію театру оперети, тим самим порушує його особисті немайнові права. Також звертає увагу та те, що ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» неоднаразово через свого представника - адвоката АО «ГАРТ» звернулося до редакції Інтернет-видання "КиївВлада" з вимогою припинити порширювати недостовірну інформацію щодо діяльності Театрально - видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети» та публічно на інтернет сайті ІНФОРМАЦІЯ_4 розмістити відомості, що вказана інформація поширина в публікації інтернет-видання від ІНФОРМАЦІЯ_1 "ІНФОРМАЦІЯ_3» в частині, яка стосується діяльності Театрально - видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети», є недостовірною і підлягає спростуванню. Однак, редакція Інтернет-видання "КиївВлада" та акторка статті ОСОБА_14 жодного разу на звернення не відреагували.

Провадження у справі було відкрито ухвалою від 01.06.2023 з призначенням розгляду справи в порядку загального позовного провадження (суддею Головчак М.М.).

В липні 2023 представником відповідача-1 - адвокатом Титикало Р.С. подано клопотання про закриття провадження у справі, посилаючись на те, що при вирішенні предметної юрисдикції суди повинні врахувати суть права та інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характер спірних правовідносин, зміст та юридичну природу обставин у справі. Згідно ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ провадиться за правилами іншого судочинства. Отже в порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, у яких хоча б однією зі сторін є фізична особа, якщо їх вирішення не віднесено до іншх видів судочинства. Відповідно до ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Тобто у порядку господарського судочинства розглядаються спори юридичних осіб між собою та фізичних осіб - підприємців. Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України, господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокремасправи у спорах про захист ділової репутації, крім спорів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем або самозайнятою особою. Зі змісту позовної заяви вбачається, що Театрально-видовищний заклад культури «Київський національний академічний театр оперети», посилаючись на Закон України «Про інформацію», статтю 277 Цивільного кодексу України вважає, що факт публічного поширення відповідачами недостовірної, на його думку, інформації дискредитують позивача як суб`єкта господарювання та завдають шкоди діловій репутації. Виходячи з наведеного слідує, що справи про захист ділової репутації між юридичними особами та іншими суб`єктами підприємницької діяльності у сфері господарювання та іншої підприємницької діяльності підлягають розгляду в порядку господарського судочинства. Аналогічний висновок викладений Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 03 квітня 2019 року у справі № 750/2052/16-ц (провадження № 14-641цс18), а також у постанові Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 75 8/6022/14-ц (провадження № 61-24072св18), якою з підстав порушення правил юрисдикції скасовані рішення судів першої та апеляційної інстанції з закриттям провадження у справі. Відповідно до ч. 4 ст. 263 Цивільного процесуального кодексу України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Згідно з пунктом 1 частини першої статті 255 Цивільного процесуального кодексу України, суд закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

У липні 2023 року представником відповідача-1 - адвокатом Титикало Р.С. подано відзив на позовну заяву, в яких ТОВ «Київвлада» вважає вимоги позивача безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, посилаючись на таке. 30 листопада 2022 року на веб сайті ІНФОРМАЦІЯ_4 було розміщено статтю під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_6», де розповідається про події, які відбуваються у Театрі на лівому березі Дніпра та дії колишніх посадових осіб Театру. Так, позивачем у справі є Театрально-видовищний заклад культури «Київський національний академічний театр оперети», в той час як в статті розповідається про Театрально-видовищний заклад культури «Київський академічний театр драми і комедії на лівому березі Дніпра» () та діяльність колишнього керівника вказаного театру - ОСОБА_5. Звертає увагу на те, що позивач навіть сам зазначає у своїй позовній заяві, що «в цілому тематика статті та фактаж викладений в ній, прямо не стосується діяльності Театрально-видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети» його посадових осіб та творчого колективу театру». Більше того, сама позовна заява ґрунтується на доводах, що спростовують начебто недостовірну інформацію про закордонну діяльність керівника НСТДУ, генерального директора - художнього керівника діяльності Театрально-видовищного закладу' культури «Київський національний академічний театр оперети» ОСОБА_4, а не інформацію саме про Театрально-видовищний заклад культури «Київський національний академічний театр оперети». Однак, не відбулось порушення законних, прав, свобод та інтересів юридичної особи - Театрально-видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети», оскільки стаття не містить жодної інформації про сам Театр, його діяльність чи діяльність його творчого колективу. Натомість, містить інформацію про події, які описує творчий колектив Театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр драми і комедії на лівому березі Дніпра». А отже, у даному випадку відсутнє порушене право Позивача. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. Юридичним складом цивільного правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про спростування недостовірної інформації, є сукупність таких обставин (пункти 4, 15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року): поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати звоє особисте немайнове право. Таким чином, відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту сторонвм, визначеним законодавством, є підставою для прийняття судом рішення про відмову у позові. Позивач у своїй позовній заяві вказує, що авторка з власних мотивів, штучно перекручуючи факти, додала до матеріалу статті, яка не стосується ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» інформацію про закордонну діяльність керівника - ОСОБА_2 , яка не відповідає дійсності, саме в контексті його причетності до незаконного виїзду акторів. Такою інформацією, на думку позивача є: «Попри це, ОСОБА_6 продовжував розповідати, що задля створення "Ukrainian Artistic Task Force" було зібрано понад 120 підписів від європейських театрів. "... кожний театр обирав свою стратегію - хтось перетворився на гуманітарний штаб, хтось вимушено тимчасово припинив діяльність, хтось, як ми, сконцентрувалися на роботі з іноземними аудиторіями", - наголошував влітку ОСОБА_5 . Зазначає, що одночасно з ним "на роботі з іноземними аудиторіями" на декілька місяців сконцентрувався і керівник НСТДУ, генеральний директор - художній керівник Київського національного академічного театру оперети ОСОБА_4 . Але він повернувся в Україну після публічної прес-конференції заступника директора Департаменту культури КМДА ОСОБА_8, який розповів про кримінальні схеми в сфері столичної культури, зокрема, про незаконний виїзд акторів за кордон. Як вже зазначено, юридичним складом цивільного правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про спростування недостовірної інформації, є сукупність таких обставин (пункти 4, 15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року): поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. З аналізу наведеної інформації вбачається, що даний текст ніяким чином не стосується Театрально-видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети». Відповідно до частини першої статті 30 Закону України «Про інформацію», ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Згідно положень частини другої статті 30 Закону України «Про інформацію», оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, слід визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Особа, яка висловлює не факти, а власні погляди, критичні висловлювання, припущення не може бути зобов`язана доводити їх правдивість, оскільки це є порушенням свободи на власну точку зору, що визнається фундаментальною частиною права, захист якого передбачено статтею 10 Конвенції. Крім того, керівник НСТДУ, генеральний директор - художній керівник Київського національного академічного театру оперети ОСОБА_4 є публічною особою, а окрім займаної посади ще є відомим українським театральним режисером. Публічні особи - це фізичні особи,які виконують або виконували в Україні визначні публічні функції. У звязку з цим, межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Публічні особи неминуче відкриваються для прискіпливого висвітлення їх слів та вчинків і повинні це усвідомлювати. Таким чином, досить незрозумілим є позов Театрально-видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети», оскільки стаття під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_3» містить інфрмацію про зовсм інший театр та ніяким чином не порушує прав, свобод, інтересів та не псує ділову репутацію позивача.

Ухвалою Подільського рйонного суду міста Києва 24.07.2023 клопотання представника відповідача-1 про закриття провадження у справі задоволено, закрито провадження у справі за позовом Театрально-видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети» до товариства з обмеженою відповідальністю «КиївВлада», ОСОБА_1 про спростування недостовірної інформації.

Постановою Київського апеляційного суду міста Києва від 10.10.2023 за апеляційною скаргою позивача вищевказану ухвалу районного суду скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу справ між суддями від 0706.11.2023 р. дана справа розподілена на суддю Ларіонову Н.М.

Ухвалою суду від 08.11.2023 цивільну справу прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання.

У березня 2024 представником позивача - адвокатом Тищенком А.П. подано відповідь на відзив, в якій сторона позивача заперечує проти доводів відповідача-1 та просить задовільнити позовну заяву в повному обсязі. Мотивуючи тим, що твердження ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» суперечить законодавчо визначеним правам юридичної особи щодо захисту її особистих немайнових прав відповідно до глави З Цивільного кодексу України (надалі - ЦКУ). Юридична особа є учасником цивільних відносин і наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю відповідно до положень ст.ст. 2, 80, 91, 92 ЦКУ, при цьому особливістю цивільної дієздатності юридичної особи є те, що така особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону (ч. 1 ст. 92 ЦКУ). Управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом (ст. 97 ЦКУ). Юридична особа є самостійним суб`єктом правовідносин. А органи юридичних осіб - це юридичні структури, створені з метою надання можливості формулювання волі та відстоювання інтересів юридичних осіб. При цьому орган є невід`ємною частиною юридичної особи, і між ними не виникають правові відносини. В його ролі може виступати фізична або юридична особа, їхні дії за законом та установчими документами породжують певні правові наслідки для самої особи. Головним їх завданням є вироблення, формулювання та вираження волі юридичної особи. Орган управління юридичної особи - це її законний представник. Його повноваження ґрунтуються на законодавчих актах і не потребують довіреності. Органи управління юридичної особи за складом можуть бути колегіальними або одноосібними. Статтею 92 ЦКУ визначено, що дії органу або особи, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, у відносинах із третіми особами розглядаються як дії самої юридичної особи. Відповідно до п 1.5. Положення про Театрально-видовищний закладу культури «Київський національний академічний театр оперети» (ідентифікаційний код 02224593) затвердженого Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 22 червня 2004 року № 1113 (надалі - Положення) театр є юридичною особою, права та обов`язки набуває з дня його державної реєстрації. Згідно з п. 5.1. Положення керівництво діяльністю Театру здійснює генеральний директор - художній керівник Театру. Генеральний директор - художній керівник Театру відповідно до п. 5.3. Положення здійснює керівництво діяльністю Театру зокрема: несе персональну відповідальність за організацію та результати роботи його діяльності, сприяє створенню належних умов праці у Театрі; забезпечує виконання завдань Театру; без доручення діє від імені Театру, представляє його інтереси в органах державної влади і органах місцевого самоврядування, інших організаціях, у відносинах з юридичними особами та громадянами. Таким чином, ОСОБА_4 призначений на посаду у повній відповідності до закону та Положення про Театр, реалізує функції генерального директора - художнього керівника ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» і є одноособовим органом управління вказаної юридичної особи. Поширення недостовірної інформації щодо професійної діяльності керівника, як органу управління та невід`ємної частини юридичної особи, безпосередньо та прямо порушує особисті немайнові права самої юридичної особи. Саме тому, Театрально-видовищний заклад культури «Київський національний академічний театр оперети» реалізує своє право в якості позивача та обирає законодавчо визначений спосіб захисту свої особистих немайнових прав відповідно до положень ч. 1, ст. 94 ЦПК України. Таким чином, твердження відповідача 1 про відсутність порушеного права та невідповідність обраного позивачем способу його захисту не відповідає дійсності та прямо суперечить законодавчо визначеним нормам цивільного права які гарантують особисті немайнові права юридичної особи (ст. 94 ЦПКУ) та порядок їх захисту (Глава З ЦПКУ). Відповідач-1 не бере до уваги, що вказане твердження позивач використовує як аргумент для підтвердження того факту, що авторка статті ОСОБА_14 з власних мотивів, штучно перекручуючи факти, додала до матеріалу статті, яка прямо не стосується ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети», інформацію про закордонну діяльність його керівника - ОСОБА_4, яка не відповідає дійсності, саме в контексті його причетності до незаконного виїзду акторів за кордон, в тому рахунку і акторів інших театрів. Крім того, в позовній заяві позивачем чітко визначено, що поширена інформація є не чим іншим як фактичним твердженням а не оціночним судженням авторки статті.пЗокрема, в позовній заяві зазначено, що вказана інформація поширена, тобто доведена до відома, що найменше однієї особи у спосіб розміщення її на веб-сайті, доступ до якого є вільним, поширена інформація стосується особисто генерального директора - художнього керівника ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» та його творчого колективу, за своїм характером є фактичним твердженням та за своїм змістом не відповідає дійсності, чим порушує особисті немайнові права юридичної особи, а саме поваги до його честі, гідності та ділової репутації та підлягає спростуванню як недостовірна інформація, та наведено цілий ряд фактичних даних які підтверджують вказану правову позицію позивача, але які залишилися поза увагою відповідача 1 при складанні відзиву. Також, не відповідає дійсності твердження відповідача 1 про те, що керівник НСТДУ, генеральний директор - художній керівник Київського національного академічного театру оперети ОСОБА_4 є публічною особою та те, що у зв`язку з цим, межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Публічні особи неминуче відкриваються для прискіпливого висвітлення їх слів та вчинків і повинні це усвідомлювати. При цьому Відповідач 1 посилається на норми Закону України «Про запобігання корупції» та положення Декларації про свободу політичних дебатів у засобах масової інформації (далі - Декларація), схваленої 12 лютого 2004 року на 872-му засіданні Комітету Міністрів Ради Європи (надалі-Декларація), а також рекомендації, що містяться в Резолюції 1165 (1998) Парламентської Асамблеї Ради Європи про право на недоторканість приватного життя. Зазначає, що посада генерального директора - художнього керівника Театрально-видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети» не відноситься до «посадових осіб юридичних осіб публічного права» відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону «Про запобігання корупції». Також вказана посада не належить до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище та не зазначена в переліку Національного агентства від 17.06.2016 № 2 «Про затвердження переліку посад з високим та підвищеним рівнем корупційних ризиків», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 19.07.2016 за №987/29117. Щодо декларації то необхідно зазначити, що у статтях 3, 4, 6 Декларації вказується, що оскільки політичні діячі та посадові особи, які обіймають публічні посади або здійснюють публічну владу на місцевому, регіональному, національному чи міжнародних рівнях, вирішили апелювати до довіри громадськості та погодилися «виставити» себе на публічне політичне обговорення, то вони підлягають ретельному громадському контролю і потенційно можуть зазнати гострої та сильної громадської критики у засобах масової інформації з приводу того, як вони виконували або виконують свої функції, однак керівник театру до вказаної категорії діячів та осіб не відноситься.

В квітні 2024 представником відповідача-1 - адвокатом Титикало Р.С. подані заперечення на відповідь на відзив, в яких сторона відповідача заперечує проти доводів позивача, та які є аналогічними відзиву.

В підготовчому засіданні 07.05.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі, просив задовольнити позов з підстав, наведених в ньому, надав пояснення, аналогічні викладеним в позові та відповідаді на відзив обставинам. Додав, що ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» нерозрвивно пов`язано з його керівником, а тому позов подав не ОСОБА_15 , як фізична особа, про захист честі, гідності та ділової репутації, а Театр .

Представник відповідача-1 в судовому засіданні заперечував проти позову, пояснення надав аналогічні, зазначеним у відзиві на позовну заяву та запереченнях у відповіді на відзив, додав, що ОСОБА_1 - це не є псевдонім, вона не перебуває у трудових відносинах з ТОВ.

Відповідача-2 в судове засідання повторно не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, про причини неявки суду не повідомили, заяв по суті справи та з процесуальних питань не пдавала.

Суд, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, яким надана оцінка в їх сукупності, дійшов таких висновків.

2. Мотивувальна частина

2.1. Фактичні обставини, встановлені судом

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 о 14.00 год. на вебсайті: ІНФОРМАЦІЯ_4 Інтернет-видання "КиївВлада", власником якого є ТОВ "КиївВлада" та доступ до якої є вільним, була оприлюднина стаття «ІНФОРМАЦІЯ_5" за авторством ОСОБА_1. Авторка навела наступну інформацію: "Попри це, ОСОБА_6 продовжував розповідати, що задля створення "Скгаіпіап АгііЯіс Тазк Бог се" було зібрано понад 120 підписів від європейських театрів. "... кожний театр обирав свою стратегію - хтось перетворився на гуманітарний штаб, хтось вимушено тимчасово припинив діяльність, хтось, як ми, сконцентрувалися на роботі з іноземними аудиторіями", - наголошував влітку ОСОБА_5 . Зазначимо, що одночасно з ним "на роботі з іноземними аудиторіями" на декілька місяців сконцентрувався і керівник НСТДУ, генеральний директор - художній керівник Київського національного академічного театру оперети ОСОБА_4 . Але він повернувся в Україну після публічної прес-конференції заступника директора Департаменту культури КМДА ОСОБА_8, який розповів про кримінальні схеми в сфері столичної культури, зокрема, про незаконний виїзд акторів за кордон. Читайте: Столичний Департамент культури штормить: розпочаті розслідування по нових кримінальних справах та внутрішні службові розслідування. А ОСОБА_6 так і залишився в Європі. " (мова оригіналу).

Вказаний Сюжет було розміщено на веб-сайті: ІНФОРМАЦІЯ_4, Інтернет видання "КиївВлада", власником якого є ТОВ "КиївВлада".

Як зазначає в своїй позовній заяві позивач, в сюжеті було поширено інформацію відносно нього, яку від вважає недостовірною, негативною та такою, що порочить його честь, гідність та ділову репутацію.

Конституцією України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань (стаття 34).

Разом з тим відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.

Під діловою репутацією юридичної особи, розуміється оцінка підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин (п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27.02.2009 N 1).

Відповідно до положень ст. 94 Цивільного кодексу України юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації та інші особисті немайнові права, які можуть їй належати. Особисті немайнові права юридичної особи захищаються відповідно до глави З цього Кодексу, яка передбачає захист цивільних прав та інтересів.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. п. 6, 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27.02.2009 N 1, чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи, як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків.

За загальними правилами цивільно-правової відповідальності за поширення недостовірної інформації суб`єктами в цих правовідносинах є особи, які (незалежно від наявності їхньої вини) поширили відомості, що не відповідають дійсності, або виклали їх неправдиво, і це порочить честь і гідність чи ділову репутацію або завдає шкоди інтересам фізичних чи юридичних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, заявою № 03/01-01-23 від 10.03.2023 ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» неоднаразово через свого представника - адвоката АО «ГАРТ» звернулося до редакції Інтернет-видання "КиївВлада" з вимогою припинити порширювати недостовірну інформацію щодо діяльності Театрально - видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети» та публічно на інтернет сайті ІНФОРМАЦІЯ_4 розмістити відомості, що вказана інформація поширина в публікації інтернет-видання від ІНФОРМАЦІЯ_1 "ІНФОРМАЦІЯ_3» в частині, яка стосується діяльності Театрально - видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети», є недостовірною і підлягає спростуванню.

Крім того, як вбачається з адвокатських запитів № 04/25-23 від 25.04.2023, № 04/25-01-23 від 25.04.2023, адвокат Тищенко А. звертався до редакція Інтернет-видання "КиївВлада" та акторка статті ОСОБА_1 (псевдонім) про надання інформації стосовно заходів реагування на заяву про спростування інформації пощиреної в засобах масової інформації, які були отримані адресатами, що підтверджується рекомендованими повідомленнями, які містяться в матеріалах справи.

Як встановлено, на підставі запрошення іноземних колег для проведення гастролей на теренах Європи для об`єднання міжнародної спільноти у підтримці України та збору коштів для Збройних Сил України, працівники ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» на чолі з генеральним директором - художнім керівником ОСОБА_2 відбули у відрядження до міста Гнезно (Польща) з 08 травня 2022 року до 30 червня 2022 року, вказаний факт підтверджується запрошенням "AGEANCJA BRUSSA" від 29.04.2022 р. та Наказом ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» про відрядження № 06-2.0.1.-12 від 29 квітня 2022 року.

Крім того, під керівництвом ОСОБА_4 для участі у фестивалі "Оперета у Каунаському замку", з метою представлення найкращих зразків українського мистецтва, за запрошенням Каунаського державного музичного театру м. Каунас (Литва), був відряджений творчий колектив із складу працівників Київського національного академічного театру оперети з 30 червня 2022 року до 08 липня 2022 року, що підтверджується запрошенням Каунаського державного музичного театру № К2-76 від 30.05.2022 р. та відповідним Наказом ТВЗК «Київський національний академічний театр оперети» про відрядження № 09-2.0.1-12 від 06 червня 2022 року.

Таким чином, відрядження працівників театру та його керівника відбувалось за погодженням Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за клопотанням Міністерства культури та інформаційної політики України до Державної прикордонної служби України про дозвіл на перетин кордону з 08.05.2022 до 10.07 2022.

За положеннями ч. 1 ст. 277 ЦК України, спростуванню підлягає недостовірна інформація.

Згідно до ст. 1 Закону України «Про інформацію» під інформацією слід розуміти документовані або публічно оголошені відомості про події та явища, що відбуваються у суспільстві, державі та навколишньому природному середовищі.

Як вбачається з матеріалів справи, не відбулось порушення законних, прав, свобод та інтересів юридичної особи, а саме Театрально-видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети», оскільки стаття не містить жодної інформації про сам Театр, його діяльність чи діяльність його творчого колективу. Крім того, містить інформацію про події, які описує творчий колектив Театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр драми і комедії на лівому березі Дніпра», тому, у даному випадку відсутнє порушене право позивача.

Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Юридичним складом цивільного правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про спростування недостовірної інформації, є сукупність таких обставин (пункти 4, 15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року): а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати звоє особисте немайнове право. Відсутність хоча б одного елемента цього складу є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог.

Таким чином, відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту сторонам, визначеним законодавством, є підставою для прийняття рішення про відмову у позові.

З наведеної інформації вбачається, що даний текст ніяким чином не стосується Театрально-видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети».

Відповідно до частини першої статті 30 Закону України «Про інформацію», ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Згідно положень частини другої статті 30 Закону України «Про інформацію», оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, слід визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Особа, яка висловлює не факти, а власні погляди, критичні висловлювання, припущення не може бути зобов`язана доводити їх правдивість, оскільки це є порушенням свободи на власну точку зору, що визнається фундаментальною частиною права, захист якого передбачено статтею 10 Конвенції.

Крім того, керівник НСТДУ, генеральний директор - художній керівник Київського національного академічного театру оперети ОСОБА_4 є публічною особою, а окрім займаної посади ще є відомим українським театральним режисером. Публічні особи - це фізичні особи,які виконують або виконували в Україні визначні публічні функції.

З аналізу інформації, спростування якої вимагає позивач, випливає що у деяких випадках інформація взагалі його не стосується (відсутній п. «б»), в деяких поширення відбувалося у формі оціночних суджень (відсутній п. «в»), крім того, не доведено порушеного права позивача (відсутній п. «г»).

Як вбачається з матеріалів справи, фраза, спростування якої вимагає позивач: «на роботі з іноземними аудиторіями» на декількка місяців сконцентрувався і керівник НСТДУ, генеральний директор - художній керівник Київського національного академічного театру оперети ОСОБА_4 . Але він повернувся в Україну після публічної прес- конференції заступника директора Департаменту культури КМДА ОСОБА_8, який розповів про кримінальні схеми в сфері столичної культури, зокрема, про незаконний виїзд акторів за кордон», не містять фактичних тверджень щодо позивача.

2.2. Мотиви, з яких виходить суд при ухвалені рішення та застосовані норми права

Відповідно до частин 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ст.12 ч.3 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 10 Конвенції про захист прав та основних свобод кожен має право на свободу вираження поглядів.

Відповідно до ст. 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.

Разом з тим відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституціїта законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.

У зв`язку з цим статтею 32 Конституції України передбачено судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України, вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 24.12.2021 у справі № 757/9133/18-ц, зазначається , що під діловою репутацією особи розуміється оцінка її підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Відповідно до ч. 2 ст. 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

«Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції».

Варто зазначити, що поряд з інформацією чи даними, що підлягають перевірці, стаття 10 Європейської конвенції з прав людини захищає і погляди, критичні зауваження або припущення, правдивість яких не може бути піддана перевірці на правдивість.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Тушалп проти Туреччини» (Tusalp v. Turkey) від 21.02.2012 Європейський суд встановив, що навіть припускаючи, що висловлювання заявника могли були визнані провокативними, грубими та агресивними, вони становили оціночні судження. При цьому, Європейський суд підкреслив, що використання, навіть, «вульгарних фраз» само по собі не є визначальним в оцінці агресивного висловлювання, адже це може слугувати просто «стилістичним цілям», оскільки «стиль є частиною комунікації як форми вираження та як такий захищений разом зі змістом вираження».

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Бодрожич та Вуїін проти Сербії» (Bodrohic and Vujic v. Serbia) від 23.06.2009 вказано, що свобода вираження поглядів, яка захищена ч. 1 ст. 10 Конвенції утворює одну із фундаментальних цінностей у демократичному суспільстві. Причому, це стосується не лише тієї «інформації» чи «ідей», які «приємно» отримувати та які не є образливими, а також тих, які є шокуючими чи такими, що викликають занепокоєння.

Рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Лінгенс проти Австрії» (Lingens v. Austria) від 08.07.1986, «Бладет Тромсо і Стенсаас проти Норвегії» (Bladet Tromso and Stensaas v. Norway) від 20.05.1999 та «Українська прес-група» проти України» (Ukrainian media group v. Ukraine) від 29.03.2005 підкреслено, що не лише преса має завдання повідомляти таку інформацію, що являє собою громадський інтерес, але і громадськість має право її отримувати. Відповідно до усталеної практики Суду за ч. 2 ст. 10 Європейської конвенції з прав людини можливості обмеження політичної дискусії, дебатів з питань суспільного інтересу є мізерним, адже свобода вираження поглядів утворює одну із важливих засад демократичного суспільства та є основною умовою для його прогресу і самореалізації кожної особи.

3. Висновки суду

Таким чином, в задоволенні позовних вимог про визнання інформації такою, що є недостовірною та принижує ділову репутацію позивача слід відмовити.

Оскільки суд дійшов висновку про відмову в задоволенні вимог в частині визнання інформації такою, що є недостовірною та принижує ділову репутацію позивача, то і в задоволенні вимог про зобов`язання відповідача спростувати вищевказану інформацію також слід відмовити, оскільки ці вимоги є похідними.

На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню, оскільки є безпідставними та не засновані на законі.

4. Судовий збір

Відповідно до ст.141 ЦПК України не підлягає стягненню з відповідача сплачений позивачем судовий збір, оскільки суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову.

На підставі викладеного, ст.ст.32, 34, 40 Конституції України, ст.ст. 16, 277 ЦК України, керуючись ст.ст.4, 10, 12, 13, 76-80, 81, 83, 89, 141, 258-259, 264, 264-265, 268, 273, 354 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

В позові Театрально-видовищного закладу культури «Київський національний академічний театр оперети» до Товариства з обмеженою відповідальністю «КиївВлада», ОСОБА_1 про спростування недостовірної інформації - відмовити в повному обсязі.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому копія повного судового рішення не була вручена в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому копії повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування учасників справи:

позивач - Театрально-видовищний заклад культури «Київський національний академічний театр оперети» (місцезнаходження за адресою: 03150, м.Київ, вул.Велика Васильківська, буд.53/3, код ЄДРПОУ 2224593);

відповідач-1 - Товариство з обмеженою відповідальністю «КиївВлада» (місцезнаходження за адресою: 04017, м.Київ, вул.Верхній Вал, буд.44, кв. 39; );

відповідач-2 - ОСОБА_1 (місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 );

Повний текс рішення складений 21.04.2025

Суддя Н. М. Ларіонова