Справа №463/3674/25
Провадження №2/463/1403/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 квітня 2025 року суддя Личаківського районного суду м. Львова Боброва Ю.Ю., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю і визнання права власності,

в с т а н о в и в :

позивач звернулась до суду із позовом, в якому просить:

1.Встановити факт спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 і ОСОБА_3 в період з 1996 року по 22 січня 2022 року.

2.Визнати за ОСОБА_1 право власності на частину квартири АДРЕСА_1 і частину квартири АДРЕСА_2 .

Оглянувши матеріали справи, вважаю, що матеріали позовної заяви слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до положень ч.4 ст.177 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, позивач долучає квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1 211,2 грн.

Разом з тим, з позовної заяви випливає, що позивач звернулась до суду із двома вимогами, одна з яких є немайновою, а друга вимогою майнового характеру.

Відповідно до положень ч.3 ст. ст.6 Закону України «Про судовий збір» в редакції станом на день подання позовної заяви, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до положень ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» в редакції станом на день подання позовної заяви, за подання позовної заяви, що має немайновий характер, фізичною особою судовий збір сплачується в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Окрім цього, відповідно до положень ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» в редакції станом на день подання позовної заяви, за подання позовної заяви, що має майновий характер, фізичною особою судовий збір сплачується в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень ч.1 ст.176 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Як вбачається із позовної заяви, сама позивач зазначає, що згідно з довідками про оціночну вартість об`єкта нерухомості вартість квартири АДРЕСА_1 становить 4 244 459,83 грн, а вартість квартири АДРЕСА_2 - 3 833 451,99 грн.

Як вбачається із матеріалів позову, позивачем ціну позову не значено, документів про сплату судового збору в розрахунку заявлення однієї вимоги немайнового та однієї вимоги майнового характеру не подано, натомість сплачено лише 1 211,2 грн, що відповідає розміру судового збору за вимогу немайнового характеру.

Проте, з позову вбачається, що вартість майна, на яку претендує позивач, становить 4 038 955,91 грн ((4 244 459,83+3 833 451,99):2=4 038 955,91).

Таким чином, до сплати позивачем за вимоги майнового характеру додатково підлягає до сплати судовий збір в розмірі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 15 140 грн, оскільки 1 відсоток ціни позову перевищує максимальний розмір судового збору.

Відповідно до положень ч.1 ст.185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

А тому, у відповідності до вимог ч.1 ст.185, ч.3 ст.294 Цивільного процесуального кодексу України, заяву слід залишити без руху та зобов`язати позивача усунути недоліки, зазначені в ухвалі суду протягом десяти днів з дня отримання ухвали, шляхом подання підтвердження сплати додатково судового збору у встановленому законом порядку, а саме в розмірі 15 140 грн.

У випадку неусунення недоліків заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Керуючись ст.ст. 43, 177, 185, 260 Цивільного процесуального кодексу України, -

п о с т а н о в и в :

матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю і визнання права власності - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху. У випадку їх неусунення заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: Юлія БОБРОВА