ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/2635/14-ц
номер провадження 2/695/9/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2025 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Середи Л.В.,

за участю:

секретаря Оніщенко Н.В.,

розглянувши у судовому засіданні заяву позивача за первісним позовом ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду у справі за позовом Драбівського КП «Агропромбуд» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 про встановлення нікчемності правочину і визнання недійсними свідоцтв про право власності на майновий пай члена КСП (майновий сертифікат), позовною заявою третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_3 до Драбівського КП «Агропромбуд», ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про визнання дійсним купівлі-продажу майна, визначеного в рахунок майнового паю та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Драбівського КП «Агропромбуд» ОСОБА_2 , третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_3 про застосування наслідків недійсності правочину,

ВСТАНОВИВ:

У проваджені суду знаходиться дана справа.

31.01.2025 р. до суду надійшла заява ОСОБА_1 про залишення його зустрічного позову, який був поданий 19.07.2016р. без розгляду.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про день, місце та час розгляду справи повідомлялись належним чином у порядку визначеному чинним законодавством.

Представник ОСОБА_1 , адвокат Сизько Б.Б. 17.04.2025р. скерував до суду заяву у якій просив судовий розгляд проводити за його відсутності.

Представник Драбівського КП «Агропромбуд» Сизько Д.Б. 17.03.2025р. скерував до суду заяву, у якій розгляд справи просив проводити за його відсутності.

Інші учасники про причини неявки суд не повідомили.

Враховуючи тривалий час розгляду даної справи, належне повідомлення учасників про час та місце розгляду справи, суть позовних вимог, відсутність даних про поважність причини неявки учасників по справі в судове засідання, суд вважає, що ним було створено належні умови для участі сторін у судовому засіданні, забезпечивши їх право бути присутніми. За таких обставин, суд констатує, що надав сторонам усі передбачені законом можливості для реалізації їхніх прав, якими вони не скористалися. Відтак суд вважає за можливе проводити судовий розгляд справи за відсутності сторін.

Вирішуючи вказану заяву ОСОБА_1 про залишення його зустрічної позовної заяви без розгляду, яка подана на даній стадії судового процесу, суд зважає на наступне.

19 липня 2016 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до Драбівського колективного підприємства «Агропромбуд», ОСОБА_2 , третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_3 про застосування наслідків недійсності правочину.

Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 20.07.2016р. об`єднано в одне провадження зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 та позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_3 , із первісним позовом Драбівського колективного підприємства «Агропромбуд».

Відповідно до п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України.

Згідно з положеннями пункту 5 частини третьої статті 2 ЦПК України однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є диспозитивність.

Дії та воля сторони цивільного процесу фактично визначає спрямованість процесуальної діяльності суду та її результати.

Відповідно до частини першої, третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Закріплене за позивачем право на подання заяви про залишення позову без розгляду є абсолютним і не залежить від думки інших учасників процесу. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (постанови Верховного Суду від 10 квітня 2020 року у справі № 548/2531/18, від 05 жовтня 2021 року у справі №308/13199/17, від 04 квітня 2022 у справі № 441/1609/19).

Подати заяву про залишення позову без розгляду є правом заявника, який на власний розсуд розпоряджається своїми правами, таке право є абсолютним і не залежить від волі інших учасників процесу.

При цьому надане заявнику право на подання такої заяви не залежить від думки інших учасників справи і суд не зобов`язаний при вирішенні відповідного питання з`ясовувати обставини, які стосуються суті справи або мотивів, у зв`язку з якими така заява подана.

Окрім цього, суд не наділений повноваженнями відмовити позивачу, який просить не розглядати його позовні вимоги по суті.

Аналогічна правова позиція висловлена 23 листопада 2022 року Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 759/14677/21.

Подання вказаної заяви про залишення без розгляду зустрічної позовної заяви на пізній стадії не розцінюється судом як зловживання процесуальними правами, остання не призводить до затягування розгляду первісного позову або ускладнення судового процесу для іншої сторони, не порушує права іншої сторони, зокрема відповідача за первісним позовом, тощо.

Відтак, оскільки подання заяви про залишення зустрічного позову без розгляду є правом позивача, яке не може бути обмежено судом, то заява позивача за зустрічним позовом підлягає задоволенню.

Суд роз`яснює наслідки залишення зустрічного позову без розгляду, а саме те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 257, 260, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про залишення зустрічного позову без розгляду задовольнити.

Зустрічний позов ОСОБА_1 до Драбівського КП «Агропромбуд» ОСОБА_2 , третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_3 про застосування наслідків недійсності правочину - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею. Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л.В. Середа