Справа № 314/1598/25
Провадження № 2/314/1220/2025
У Х В А Л А

іменем України

25.04.2025 м.Вільнянськ

Суддя Вільнянського районного суду Запорізької області Кіяшко В.О., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що ця заява підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

Згідно із частиною 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір - це грошова сума, що сплачується особою, яка звертається до суду. Розмір судового збору визначається законом і залежить від об`єктивних ознак позову (заяви), з яких правовідносин він виник і який предмет позову. Умови сплати судового збору однакові і рівні для всіх позивачів, а пільги щодо його сплати передбачені безпосередньо законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Статтею 4 Закону № 3674-VI передбачено сплату судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2025 року встановлено у розмірі 3 028 гривень.

З позовної заяви вбачається, що позивач як на підставу звільнення від сплати судового збору посилається на положення п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Із вказаною позицією позивача суд не погоджується з огляду на таке.

Відповідно до п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року №3551-ХІІ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Подібну правову позицію викладено у постановах ВП ВС від 09.10.2019 у справі №9901/311/19, від 12.02.2020 у справі №545/1149/17, від 20.01.2021 у справі №9901/258/20.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Вказаний правовий висновок висловлений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.01.2021 у справі № 9901/258/20, ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20.01.2025 № 990/205/24.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся з позовом про визначення права власності в порядку спадкування, який не стосується захисту його соціальних прав як учасника бойових дій.

Отже, він не звільняється від сплати судового збору під час розгляду цієї справи в судах усіх інстанцій на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Ураховуючи викладене, позивачу слід надати докази звільнення його від сплати судового збору або сплатити судовий збір у порядку та розмірі, встановлені Законом України «Про судовий збір» - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Крім того позивач зазначив ціну позову 120000грн, але не надав докази, щодо підтвердження саме такої ціни.

У позовах майнового характеру, ціна позову визначається вартістю майна, при цьому вартість майна це грошова сума, за яку, це майно може бути придане у цій місцевості.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, таки чином заявнику необхідно надати документи які б підтверджували ціну позову на час звернення до суду.

Таким чином, позовна заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, зазначену позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк на усунення недоліків.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в наданні уточненої позовної заяви з виправленими недоліками відповідно до кількості учасників справи.

На підставі викладено та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 . ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків, зазначених в ухвалі.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків позовної заяви в зазначений строк та роз`яснити, що інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до суду Запорізького апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя:В. О. Кіяшко

25.04.2025