Справа № 308/7234/24
П О С Т А Н О В А

Іменем України

21 квітня 2025 року м. Ужгород

Колегія суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі:

головуючого Собослой Г.Г.

суддів Кожух О.А., Мацунич М.В.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження за правилами письмового провадження, без проведення судового засідання та без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25 листопада 2024 року та 26 листопада 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Хребтань Наталія Методіївна, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, стягнення грошової компенсації в розмірі 567440 грн., -

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25 листопада 2024 року виправлено описку, допущену у резолютивній частині ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.10.2024 у цивільній справі № 308/7234/24, а саме: зазначено правильно час судового засідання «09 год. 00 хв.», замість неправильного - «11 год. 00 хв.».

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26 листопада 2024 року з урахуванням ухвали цього ж суду від 04.12.2024 про виправлення описки відмовлено в прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про стягнення боргу та повернення майна, у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Хребтань Наталія Методіївна, про визнання права власності на спадкове майно. Зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про стягнення боргу та повернення майна, повернуто заявнику із доданими матеріалами.

ОСОБА_1 оскаржив зазначені ухвали у апеляційному порядку.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

З огляду на вищенаведене, розгляд даної справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляції, колегія суддів приходить до такого.

Щодо оскарження ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.11.2024 про виправлення описки.

Однією з основних гарантій права сторони на судовий захист є право оскарження судових рішень (стаття 129 Конституції України). Реалізація цього права здійснюється, зокрема, шляхом оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанцій.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантії їх реалізації.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до частини другої статті 352 ЦПК України ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 цього Кодексу.

У частині першій статті 353 ЦПК України передбачено вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Тлумачення пункту 19 частини першої статті 353 ЦПК України свідчить, що окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення. У частині першій статті 353 ЦПК України не передбачено можливості оскарження окремо від рішення ухвали про виправлення описки в ухвалі суду.

Аналогічні правові висновки щодо порядку оскарження окремо від рішення суду по суті спору ухвал суду першої інстанції висловлено в ухвалі Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 червня 2019 року в справі № 759/13342/18, постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 26 лютого 2020 року в справі № 910/15167/19.

Отже, ухвала суду першої інстанції про виправлення описки у справі не може бути оскаржена в апеляційному порядку до ухвалення рішення суду по суті спору й окремо від цього рішення. Тобто, оскарження такої ухвали в апеляційному порядку можливе разом з рішенням суду по суті спору.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду (частина друга статті 353 ЦПК України).

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, вона не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції (пункт 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України).

Відповідно до п.8 постанови Пленуму Верховного суду України №12 від 24.10.2008 «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» при поданні апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає апеляційному оскарженню, суддя доповідач постановляє ухвалу про відмову в прийнятті апеляційної скарги. Якщо зазначені обставини будуть встановлені після прийняття апеляційної скарги до розгляду, апеляційний суд постановляє ухвалу про закриття апеляційного провадження у справі за такою скаргою.

За таких обставин, апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в частині оскарження ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25 листопада 2024 року, якою виправлено описку, допущену у резолютивній частині ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.10.2024 у цивільній справі № 308/7234/24, закрити.

Щодо оскарження ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.11.2024 про відмову у прийнятті зустрічного позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що у тексті зустрічного позову зазначені безспірні факти/фактичні обставини, які призвели до появи провадження у справі, а саме подання позивачем позову про визнання за ним частки у долі спірного майна з вимогою покладання на відповідача сплатити компенсацію за вартість частки майна, яку вимагає позивач за первісним позовом. Предмети первісного та зустрічного позову є однорідними, так як джерелом їх набуття є спадщина за законом. Вказує на те, що позивач за первісним позовом перебувала у шлюбі із спадкодавцем, під час шлюбу позивач систематично брала у борг у іншого спадкодавця та скаржника суми грошових коштів, які зазначені у тексті зустрічного позову. Зазначає, що предметом спадкування за законом є також боргові зобов`язання, які спадкоємець має виконати. Проте позивач такі не визнає, що і призвело до звернення до суду із зустрічним позовом.

У відзиві на апеляційну скаргу представниця ОСОБА_2 адвокатка Шевченко Н.П. зазначила, що у суду першої інстанції були наявні усі правові підстави для повернення зустрічного позову ОСОБА_1 з огляду на непов`язаність позовних вимог між собою, пропущення строку подачі зустрічного позову, несплатою судового збору у розмірі 15 140 грн, відсутністю підстав для звільнення від сплати судового збору, а тому просила скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвали Ужгородського міськрайонного суду від 25.11.2024 та 26.11.2024 у справі № 308/7234/24 без змін.

Згідно з положеннями ст. 367 ч. 1 ЦПК суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Щодо строку подачі зустрічного позову.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Учасники справи мають право виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пунктом 6 частини першої статті 43 ЦПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (частина перша статті 123 ЦПК України).

Згідно ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відзив на позовну заяву подається відповідачем у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 191 ЦПК України).

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення (частина шоста статті 272 ЦПК України).

Судом встановлено, у квітні 2024 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , де треті особи: ОСОБА_3 та приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Хребтань Наталія Методіївна, про визнання права власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_4 та стягнення з ОСОБА_1 567440,00 гривень грошової компенсації замість належних їй часток.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.04.2024 відкрито провадження у вказаній справі, зокрема, встановлено відповідачу п`ятнадцять днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву (а.с. 97 том 1).

Із довідки Ужгородського міськрайонного суду про доставку документів в електронному вигляді «2022» від 26.04.2024 по справі № 308/7234/24 не можливо встановити, яку саме ухвалу від 26.04.2024 (про відкриття провадження чи про відмову у забезпеченні позову) доставлено до електронного кабінету ОСОБА_1 03.05.2024 (а.с.105 том 1).

Разом з тим із відомостей, що містяться у матеріалах справи Електронного суду (картка руху документу) встановлено, що копію ухвали про відкриття провадження доставлено до електронного суду 03.05.2024 о 17:41.

13.05.2024 відповідачем подано відзив на позов, який сформований у системі «Електронний суд» 12 травня 2024 року (а.с. 106-227 том 1).

20 травня 2024 року до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від ОСОБА_1 надійшов зустрічний позов, сформований в системі «Електронний суд» 19.05.2025 (а.с.6 том 2).

З урахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції зауважує, що строк на подання зустрічного позову відповідачем не пропущено.

Щодо прийнятності зустрічного позову.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (частина друга статті 193 ЦПК України).

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (частина третя статті 194 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У пунктах 43, 44 постанови від 20 березня 2019 року у справі № 910/2987/18 (провадження № 12-24гс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 916/3245/17 (провадження № 12-13гс19) зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність з первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 200/22329/14-ц (провадження № 14-483цс19) вказано, що зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог унеможливлює задоволення вимог позивача. Зустрічний позов має бути пред`явлений лише до первісного позивача (або одного зі співпозивачів).

Судом встановлено, що предметом первісного позову ОСОБА_2 є визнання права власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_4 , а саме : частку автомобіля марки «Mersedes-Bens S300 TD», 1997 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 28.09.2010, VIN НОМЕР_3 ; частку автомобіля марки «Mersedes-Bens S600L V12», 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_5 від 22.01.2013, VIN НОМЕР_6 та стягнення з відповідача компенсації замість належних їй по часток зазначених вище автомобілів.

Предметом зустрічного позову ОСОБА_1 є стягнення з ОСОБА_2 грошових коштів у розмірі 2 894 140 грн, які частково були нею отриманні від подружжя третьої особи за час проживання у шлюбі зі спадкодавцем, а частково, на думку позивача, викрадені, та зобов`язання повернути золоті вироби, які теж, на думку позивача, були викрадені ОСОБА_2 .

З наведеного вбачається, що позови містять різні підстави і предмет, пов`язані з встановленням різних обставин, дослідженням різних доказів, а задоволення зустрічного позову не виключає задоволення первісного позову, а отже їх спільний розгляд може лише ускладнити вирішення справи.

Колегія суддів зазначає, що повертаючи зустрічну позовну заяву

ОСОБА_1 , суд не порушив право заявника на звернення до суду та вірно роз`яснив відповідачу, що повернення зустрічної позовної заяви не перешкоджає його зверненню до суду на загальних підставах, шляхом пред`явлення окремого позову.

Доводи апеляційної скарги висновків місцевого суду не спростовують. Судове рішення ухвалено судом першої інстанції з додержанням норм процесуального права, тому, у відповідності до ст. 375 ЦПК України, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а судове рішення - залишити без змін.

Керуючись ч. 2 ст. 369, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст. ст. 381, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів,

у х в а л и л а:

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в частині оскарження ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25 листопада 2024 року - закрити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в частині оскарження ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26 листопада 2024 року залишити без задоволення.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26 листопада 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 21 квітня 2025 року.

Головуючий:

Судді: