Справа № 203/6997/24
Провадження № 2/0203/533/2025
УХВАЛА

29 квітня 2025 року Центральний районний суд міста Дніпра в залі суду в місті Дніпрі у складі:

головуючого судді Ханієвої Ф.М.,

за участю секретаря судового засідання Клімової Н.А.,

за участі:

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження питання про прийняття до розгляду зміненої редакції позовної заяви, якою змінено підстави позову, в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Шульдіна Тетяна Василівна, про скасування та виключення зі спадкового реєстру запису про державну реєстрацію заповіту,

ВСТАНОВИВ:

03.12.2024 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Шульдіна Тетяна Василівна, про скасування та виключення зі спадкового реєстру запису про державну реєстрацію заповіту, в якому позивач просить суд:

- виключити зі Спадкового реєстру запис про реєстрацію заповіту, складеного 10 лютого 2024 року на користь ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шульдіною Тетяною Василівною, зареєстрованого у реєстрі за №203,204.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.12.2024 року, судову справу №203/6997/24, провадження №2/0203/2435/2024, було розподілено головуючому судді Ханієвій Ф.М. та передано канцелярією суду 11.12.2024 року.

Відповідно до відповіді №961684 від 11.12.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру, ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , з 09.07.2024 року.

Ухвалою суду від 13.12.2024 року було залишено без руху позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Шульдіна Тетяна Василівна, про скасування та виключення зі спадкового реєстру запису про державну реєстрацію заповіту, та встановлено позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху, визначені недоліки позовної заяви позивачу постановлено усунути шляхом надання суду: виправленої редакції позовної заяви відповідно до кількості учасників справи з викладенням обставин, якими він обґрунтовує заявлену до відповідача вимогу про виключення із спадкового реєстру запису про реєстрацію заповіту складеного 10 лютого 2024 року на користь ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шульдіною Тетяною Василівною, зареєстрованого у реєстрі за №№203, 204, із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначенням відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; зазначенням щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; наданням підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

20.12.2024 року позивач усунув недоліки позовної заяви у повному обсязі та належним чином.

Ухвалою суду від 23.12.2024 року було відкрито провадження в цивільній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання, задоволено клопотання позивача про витребування доказів та витребувано у приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Шульдіної Тетяни Василівни належним чином завірену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , зобов`язано позивача надати у судове засідання для огляду оригінали документів, копії яких додані до позовної заяви.

16.01.2025 року відповідач подав до суду відзив на позов.

25.02.2025 року приватний нотаріус на виконання ухвали суду від 23.12.2024 року подала до суду копію спадкової справи №40/2024, до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 , та пояснення третьої особи по суті спору із запереченнями проти задоволення позовних вимог.

25.04.2025 року позивач подав до суду заяву про зміну підстав позову, в якій зазначив, що зокрема, після ознайомлення з копією заповіту, посвідченого приватним нотаріусом ДМНО Шульдіною Т.В., складеного 10 лютого 2024 року, відповідно до якого ОСОБА_5 заповіла все належне їй майно ОСОБА_2 . Вказаний заповіт було підписано іншою особою у присутності свідків, у зв`язку з хворобою ОСОБА_5 . Крім того, приватним нотаріусом ДМНО Шульдіною Т.В. зазначено, що ОСОБА_5 у зв`язку з хворобою не може вголос прочитати та підписати текст заповіту. Також позивач вказав, що на вимогу закону в заповіті не зазначено фізичних вад або хвороб спадкодавця, які б заважали їй особисто прочитати та підписати заповіт. Викликає сумнів і та обставина, що особа, яка не може ні прочитати, ні підписати заповіт, сама запросила свідків та приватного нотаріуса.

З-поміж іншого, позивач посилається на судову практику ВС та пояснює, що оспорюваний заповіт є нікчемним, вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину шляхом виключення зі Спадкового реєстру запису про реєстрацію заповіту є належним способом захисту (постанова ВС від 11.11.2020 року, справа №756/10183/16-ц).

Тому позивач звернувся до суду із заявою про зміну підстав позову та просить суд: виключити зі Спадкового реєстру запис про реєстрацію заповіту, складеного 10 лютого 2024 року на користь ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шульдіною Тетяною Василівною, зареєстрованого у реєстрі за №203,204.

У підготовче засідання 29.04.2025 року з`явились позивач, відповідач та його представник.

Третя особа у підготовче засідання не з`явилась, належним чином була повідомлена про час, дату та місце проведення підготовчого засідання, подала до суду письмові пояснення по суті спору та клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Суд, заслухавши думки учасників справи, на підставі положень ст. ст. 128, 211, 223, 189-200 ЦПК України продовжив підготовче засідання за відсутності третьої особи.

Під час підготовчого засідання позивач підтримав свою заяву про зміну підстав позову та просив суд її задовольнити, підстави звернення до суду із заявою пояснив суду таким чином, як про це вказано вище.

Відповідач та його представник не заперечували проти прийняття до розгляду зміненої редакції позовної заяви, посилаючись на те, що це є правом сторони звертатися до суду із заявою про зміну підстав позову. Водночас представник відповідача наголосила на тому, що на її думку, позивачем нічого не змінено, відповідно до його первинної позовної заяви, а підстави позову залишились незмінними.

Суд, заслухавши пояснення та думки учасників справи, вивчивши доводи позивача, викладені в зміненій редакції позовної заяви, проаналізувавши норми чинного законодавства України, дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 ЦПК України, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є , зокрема, верховенство права , повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін , диспозитивність , пропорційність.

Відповідно до положень ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до п. 2 ч. 2, ч. 3, ч. 5 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Відповідно до частин 5, 6, 7 ст. 43 ЦПК України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до положення ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до частин 1-3 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Аналіз викладеного вище вказує, що нормами ЦПК України визначено право позивача на збільшення або зменшення розміру позовних вимог, зміну підстав позову або предмета позову. При цьому у разі подання до суду таких заяв вони повинні відповідати вимогам як ст. 175 ЦПК України, так і ст. ст. 43, 49 ЦПК України. До такої заяви, зокрема, додаються докази її надіслання іншим учасникам справи, а останні, у свою чергу, на підставі ст. 174 ЦПК України мають право подати до суду заяви по суті спору, відповідно.

Вказана правова позиція відображена у постанові Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року, справа № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21) та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 3 квітня 2019 року у справі № 369/11526/16-ц (провадження № 61-44511св18), за якими процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України. При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Також суд зазначає, що згідно з правовим висновком, викладеним в постанові Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, позовом є зверненням до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Одночасна зміна підстави і предмета позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

З системного аналізу вищевикладених правових норм виходить, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин справи повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд, проаналізувавши викладене вище, надану позивачем змінену редакцію позовної заяви від 25.04.2025 року, якою змінені підстави позову, дійшов висновку, що така відповідає положенням ст. ст. 49, 174, 175 ЦПК України, та у суду наявні правові підстави для прийняття її до розгляду.

Керуючись ст. ст. 49, 133, 178, 185, 189-199, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду змінену редакцію позовної заяви, якою змінено підстави позову, в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Шульдіна Тетяна Василівна, про скасування та виключення зі спадкового реєстру запису про державну реєстрацію заповіту.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позов (у разі заперечення проти позову) протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали разом з доказами, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

У разі ненадання відповідачем відзиву на позов у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішить справу за наявними у справі матеріалами, відповідно до частини 8 статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання відзиву на позов разом з доказами, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення позивача, а також разом з документами, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до неї доказів відповідачу.

Встановити відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня його отримання з викладом своїх пояснень, міркувань і аргументів щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення разом з відповідними доказами та доказами їх направлення (надання) позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складений 29.04.2025 року.

Суддя Ф.М. Ханієва