Провадження № 2/537/1151/2025
Справа № 524/3412/25
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.04.2025 суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області Маханьков О.В., перевіривши матеріали позовної заяви представника позивача - адвоката Хорошайло Наталії Вікторівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2

про зменшення розміру аліментів,

в с т а н о в и в:

Представник позивача - адвокат Хорошайло Н.В. звернулася до суду з позовною заявою, відповідно до якої прохає суд ухвалити рішення, яким зменшити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_1 на підставі виконавчого листа виданого Крюківським районним судом м. Кременчук Полтавської області від 19.06.2023 року справа №537/724/23 на користь ОСОБА_2 на утримання доньки ОСОБА_3 до 1/10 частки всіх видів заробітку(доходу) щомісячно, але не менше 50% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили та до досягнення дитиною повноліття.

Ухвалою Автозаводського районного суду міста Кременчука від 04.04.2025 позовну заяву передано за підсудністю до Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та додані до неї документи, вважаю ,що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.4 ст. 177ЦПК України до позовної заяви додаються документи,що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Порядок сплати та розмір судового збору, повернення і звільнення від сплати судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» визначено, що з 1 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 гривень.

Одночасно суд ураховує, що представник позивача адвокат Хорошайло Н.В. звернулась до суду у електронній формі, що відповідно до частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» є підставою застосування коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, несплачений позивачем розмір судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру становить 968,96 грн (3028,00 грн х 0,4 х 0,8 = 968,96 грн).

У позовній заяви позивач вказує, що звільнений від сплати судового забору на підставі пункту 12,13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», на підтвердження зазначеного додає копію посвідчення на перебування поза межами військової частини виданої Військовою частиною НОМЕР_1 Національної Гвардії України.

Пунктом 12 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, вказано, що військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків звільняються від сплати судового збору.

Пунктом 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зроблено висновок, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII».

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 листопада 2019 року у справі № 285/3858/17 (провадження № 61-34722св18) зроблено висновок, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на час постановлення ухвали суду про усунення недоліків апеляційної скарги) від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Верховний Суд зазначає, що зазначена пільга щодо сплати судового збору поширюється на учасників бойових дій, які звертаються до суду як позивачі за захистом своїх порушених прав».

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про зменшення розміру аліментів, які стягуються з нього на утримання неповнолітньої дитини.

Отже, предмет позову свідчить, що позивачем не заявлено позовних вимог щодо захисту його прав як учасника бойових дій, а отже у цій справі він не звільнений від плати судового збору за подання позовної заяви.

Відповідно до ч. 1ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позову без руху.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Керуючисьст.ст.175, 177, ч. 1 ст.185ЦПК України, суддя,

у х в а л и в:

Позовну заяву представника позивача адвоката Хорошайло Наталії Вікторівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення, зазначених в ухвалі суду недоліків протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо у встановлений строк він виконає вимоги, визначені статтею 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у встановлений строк, заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Маханьков О.В.