Справа № 368/1523/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" лютого 2025 р. м. Кагарлик Київської області

Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

Головуючий - суддя Закаблук О.В.

При секретарі - Токовенко Н.О.

З участю учасників процесу:

Позивач - ОСОБА_1

Представник відповідача - авдокат Матюшенков Д.В.

- розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, суд, -

В С Т А Н О В И В :

30.09.2024 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, в якій позивачка просить суд винести рішення, на підставі якого:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

2. Шлюб між нею, - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженкою с. Горохуватка Кагарлицького району Київської області (РНОКПП НОМЕР_1 ), та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уроженцем с. Мирівка Кагарлицького району Київської області (РНОКПП невідомо), який зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану Кагарлицького районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 26 від 25.03.2016 року, - розірвати без надання терміну на примирення, повернути їй дівоче прізвище « ОСОБА_3 ».

3. В разі необхідності вона забезпечить виклик свідків, які можуть підтвердити те, що сім`я їхня розпалась з вини Відповідача.

4. Повідомлення, виклики та рішення щодо розгляду її справи просить направляти їй СМС-повідомленнями на її телефон зазначений вище.

5. Слухати справу без її присутності.

30.09.2024 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних положень ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В., присвоєно справа № 368/351/24, провадження № 1 кп/368/133/24.

19.11.2024 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 189, 197 200, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, прийнято процесуальне рішення про слухання справи в порядку загального позовного провадження, призначено справу до підготовчого судового засідання на 15 год. 00 хв. 09.12.2024 року.

09.12.2024 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 10 год. 00 хв. 22.01.2025 року в зв`язку з неявкою сторін.

22.01.2025 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 09 год. 00 хв. 17.02.2025 року в зв`язку з письмовим клопотанням відповідача.

17.02.2025 року на адресу суду надійшло письмове клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі, наступного змісту:

- У провадженні Кагарлицького районного суду Київської області перебувають матеріали цивільної справи № 368/1523/24 за позовом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі - Позивач) до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі - Відповідач) про розірвання шлюбу.

У своїй позовній заяві позивач вказує, що на початку вересня 2024 року, вона з донькою переїхала до будинку своїх батьків, так як їхня сім`я розпалася.

Разом із цим, Відповідача жодних підстав для розірвання шлюбу не вбачає та вважає, що така поведінка та бажання дружини розірвати родину суперечить інтересам малолітньої дитини. Жодних підстав для цього Відповідач їй не давав.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ст. ні СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

У п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб", Верховний суд роз`яснив, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Передбачене ч. 1 ст. 111 СК вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (ч. 5 ст. 191 ЦПК), чинна ч. 7 ст. 240 ЦПК України).

Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст. ні, СК України, ч. 7 ст. 240 ЦПК України, - представник відповідача просить суд винести судове рішення у виді ухвали, на підставі якого:

1. Надати подружжю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 час для примирення на строк до 6 місяців.

2. На час примирення, провадження у справі зупинити.

В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 17.02.2025 року, позивачка ОСОБА_1 позов підтримала та просила його задовольнити, категорично заперечувала проти надання терміну на примирення.

Позивачка вважала за можливе провести підготовче судове засідання без участі відповідача, просила по результатах проведеного підготовчого судового засідання винести ухвалу про закриття підготовчого судового засідання, та призначити справу до судового слухання по суті поданої позовної заяви, - на дату та час, які визначить суд.

Позивачка інших заяв та клопотань до суду не подавала.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 17.02.2025 року, відповідач ОСОБА_2 , - не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - з`явився його представник, - адвокат Матюшенков Д.В.

В підготовчомусудовому засіданні, яке відбулося 17.02.2025 року, представник відповідача, - адвокат Матюшенков Д.В. заперечував проти позову в повному обсязі, та повідомив суд, що відповідач ОСОБА_2 бажає зберегти шлюб, а тому підл час судового засідання по суті справи просив розглянути клопотання про надання терміну на примирення.

Представник відповідача вважав за можливе провести підготовче судове засідання без участі відповідача, так як присутній він, - як представник.

Представник відповідача просив по результатах проведеного підготовчого судового засідання винести ухвалу про закриття підготовчого судового засідання, та призначити справу до судового слухання по суті поданої позовної заяви, - на дату та час, які визначить суд.

Представник позивача - інших заяв та клопотань до суду не подавав.

17.02.2025 року Кагарлицьким районним судом Київської області проведено підготовче судове засідання (без участі відповідача, за участі позивачки та представника відповідача), по результатах якого судом на підставі п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України винесено процесуальну (без видалення до нарадчої кімнати) ухвалу про закриття підготовчого судового засідання, та призначено справу до слухання по суті на 09 год. 00 хв. 27.02.2025 року.

В судове засідання, яке відбулося 27.02.2025 року, відповідач, - ОСОБА_2 , - не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - з`явився його представник, - авдокат Матюшенков Д.В.

Представник відповідача, - адвокат Матюшенков Д.В., - категорично заперечував проти задоволення позову, та просив задовольнити його клопотання про надання сторонам терміну на примирення, так як відповідач бажає зберегти шлюб.

Представник відповідача звернув увагу суду на ту обставину, що у сторін є малолітня дитина, а тому при прийнятті рішення про розірвання шлюбу та можливості надання терміну на примирення, - щоб зберегти сім`ю, - слід також врахувати інтереси малолітньої дитини, - окрім інтересів сторін по справі.

Також представник відповідача повідомив суд про те, що відповідач повідомив йому, як представнику, що в сімейні стосунки втручається батько позивачки, що негативно впливає на сімейні відносини між відповідачем та позивачкою.

В судовому засіданні, яке відбулося 27.02.2025 року, позивачка ОСОБА_1 , - категорично заперечувала проти надання терміну на примирення, так як вважає, - що такий термін на примирення не має сенсу, адже сім`ю зберегти все одно вже не можливо, і такий термін на її думку, - є лише затягування судового процесу.

На запитання суду позивачка ОСОБА_1 зазначила, що відповідач за час, який минув з моменту подачі нею заяви про розірвання шлюбу, - приїздив до неї з квітами, проте, вона не розцінює такі дії відповідача як намагання зберегти сім`ю, окрім того, - після одного із таких приїздів у них виникла чергова сварка, під час якої відповідач ображав її.

Також суд зазначає, що позивачка в судовому засіданні не змогла спростувати того факту, що її батько втручається у її сімейні відносини між нею та відповідачем (як на тому наполягає сторона відповідача).

Суд, вислухавши клопотання представника відповідача про надання сторонам строку на примирення, вислухавши відповідачку, яка категорично заперечувала проти надання терміну на примирення, дослідивши матеріали справи (в частині, яка стосується процесуальної можливості надання сторонам терміну на примирення), - приходить до висновку щодо задоволення клопотання представника відповідача, та, відповідно, - надання сторонам строку на примирення тривалістю два місяці, - шляхом винесення судового рішення у виді ухвали, як окремого процесуального документу, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Норми матеріального права, використані судом при винесенні ухвали.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Так, в даному випадку, судом з матеріалів справи встановлено, що сторони по справі мають малолітню дитину, - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а тому суд вважає, що дитина повинна рости в повноцінній сім`ї, і, при вирішенні питання про розірвання шлюбу суд повинен керуватися, зокрема, - законними правами та інтересами малолітніх чи неповнолітніх дітей, та, при хоча б якійсь можливості зберегти шлюб, - повинен вживати заходи до збереження шлюбу.

Відповідно, - в даному випадку суд вважає, що розірвання шлюбу без використання судом можливості для примирення, - шляхом надання сторонам строку на примирення, - буде суперечити інтересам малолітньої дитини сторін, так як суд вважає, що лише проживання дитини в повноцінній сім`ї, - може забезпечити в повній мірі повноцінний фізичний та духовний розвиток дитини, та належне матеріальне утримання, яке необхідне для повноцінного розвитку дитини.

Так, відповідно до п.п. 10,11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Так, згідно ч. 2 ст. 11 ЗУ «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками.

Окрім того, суд в даному випадку керується положенням Конвенції «Про права дитини».

Так, згідно ч. 1 ст. 3 Конвенції «Про права дитини» в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що надання терміну на примирення сторонам спрямоване на забезпечення інтересів дитини щодо проживання в сім`ї, та, можливо, - інтересам обох сторін.

Передбачене ч. 1 ст. 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення.

Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо, за наявності неповнолітніх дітей.

Відповідно, в даному випадку суд на підставі ч. 1 ст. 111 СК України вживає заходи щодо примирення подружжя за ініціативою сторони відповідача.

Згідно ч. 7 ст. 240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити строк на примирення подружжя, який не може перевищувати шість місяців, крім випадків, передбачених ч. 2 ст. 11 СК України.

Що стосується терміну на примирення, то суд вважає, що двомісячний термін на примирення, враховуючи обставини справи, - є об`єктивно достатнім та обгрунтованим терміном.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення подружжя, крім випадків, передбачених ч. 2 ст. 111 СК України.

Суд наголошує на тій обставині, - що зупинення провадження у справі при поданні клопотання стороною провадження про надання терміну на примирення, - є обов`язком а не правом суду.

Згідно ч. 2 ст. 111 СК України якщо один із подружжя вчинив домашнє насильство, незалежно від стану розгляду порушеного кримінального провадження, цивільної справи або справи про адміністративне правопорушення щодо домашнього насильства, - заходи щодо примирення подружжя не вживаються.

Випадків, які передбачені ч. 2 ст. 111 СК України, - судом в судовому засіданні, - не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ч. 7 ст. 240, п. 4 ч. 1 ст. 251, п. 1 ч. 1 ст. 258, 259 261 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача, - ОСОБА_2 , - адвоката Матюшенкова Дмитра Віктоовича, - про надання сторонам терміну на примирення, - задовольнити.

Надати сторонам по справі, - позивачці, - ОСОБА_1 , та відповідачу, - ОСОБА_2 , - термін на примирення до 09 год. 00 хв. 28.04.2025 року.

Провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, (справа № 368/1523/24, провадження № 2/368/207/25), - зупинити на підставі ч. 7 ст. 240, п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України та надати подружжю термін для примирення строком до 09 год. 00 хв. 28.04.2025 року.

Ухвала в частині надання строку на примирення окремо від остаточного рішення суду першої інстації (ухвали, рішення) в даній справі, - апеляційному оскарженню в порядку ст. 353 ЦПК України, - не підлягає.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі, - може бути оскаржена на підставі п. 14 ч. 1 ст. 353 ЦПК України.

На підставі ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне сокарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Згідно п. 15.5 Перехідних Положень ЦПК України від 03 жовтня 2017 року, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Відповідно, ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів до Київського Апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області з моменту проголошення, а учасниками процесу, які не були присутні в залі судового засідання під час проголошення ухвали, - протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання копії ухвали.

Суддя: О.В. Закаблук