Провадження № 2/643/1462/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.03.2025 року Московський районний суд м. Харкова в складі: головуючої судді Майстренко О.М. , за участю секретаря судових засідань Куліш А.С. , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності, виданого Московською районною радою м. Харкова 25.11.2002 р.

Спадкоємцями першої черги після смерті батька є його дочка ОСОБА_1 , син ОСОБА_2 та його дружина ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових прав.

05.11.2014 ОСОБА_1 видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/3 (одну третю) частку квартири АДРЕСА_1 . Свідоцтво про право на спадщину на 2/3 (дві треті) частки квартири АДРЕСА_1 , ще не видано.

Також, 05.11.2014 ОСОБА_1 видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 (одну другу) частку від 1/3 (однієї третьої) частини квартири АДРЕСА_1 , видано ОСОБА_1 . Свідоцтво про право на спадщину на 1/2 (одну другу) частку від 1/3 (однієї третьої) частини квартири АДРЕСА_1 , ще не видано.

Таким чином позивачці ОСОБА_1 належить 1/2 частка № 264 (двісті шістдесят чотири) у АДРЕСА_2 .

Відповідач ОСОБА_2 при оформленні свідоцтва про право на спадщину заявив, що хоче відмовитись від своєї частки спадщини на користь позивачки, однак нотаріусом було повідомлено, що він не надав заяви про відмову від спадщини на користь позивачки в установлені законом строки.

Позивачка в судове засідання не з`явилась , надала заяву про розгляд справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та прохає задовольнити. Проти заочного порядку розгляду справи не заперечує.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час, день та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, надав письмову заяву про визнання позову .

Відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи в їх сукупності вважає, що заява підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 виданого міським відділом реєстрації актів цивільного стану № 4 Харківського обласного управління юстиції 20.01.2006 року , актовий запис № 1127.

Після його смерті відкрилась спадщина, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на праві приватної власності , відповідно до свідоцтва про право власності , виданого Московською районною радою м. Харкова 25.11.2002 року на підставі Рішення виконавчого комітету Московської районної ради м. Харкова від 08.10.2002 року за № 299/28.

Спадкоємцями першої черги після смерті батька є його дочка ОСОБА_1 , син ОСОБА_2 та його дружина ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових прав. Факт родинних відносин підтверджується матеріалами справи.

05.11.2014 ОСОБА_1 видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/3 (одну третю) частку квартири АДРЕСА_1 . Свідоцтво про право на спадщину на 2/3 (дві треті) частки квартири АДРЕСА_1 , ще не видано.

Також, 05.11.2014 ОСОБА_1 видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 (одну другу) частку від 1/3 (однієї третьої) частини квартири АДРЕСА_1 , видано ОСОБА_1 . Свідоцтво про право на спадщину на 1/2 (одну другу) частку від 1/3 (однієї третьої) частини квартири АДРЕСА_1 , ще не видано.

Таким чином позивачці ОСОБА_1 належить 1/2 частка № 264 (двісті шістдесят чотири) у АДРЕСА_2 .

Відповідач ОСОБА_2 при оформленні свідоцтва про право на спадщину заявив, що хоче відмовитись від своєї частки спадщини на користь позивачки, однак нотаріусом було повідомлено, що він не надав заяви про відмову від спадщини на користь позивачки в установлені законом строки.

Відповідно до статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За змістом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частинами першої та другої статті 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадщину почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняттям ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Змістом положень частини 1 статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 1 статті 1274 ЦК України встановлено, що спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги.

Відповідно до ч. 2 ст. 1275 ЦК України, якщо від прийняття спадщини відмовився один із спадкоємців за законом з тієї черги, яка має право на спадкування, частка у спадщині, яку він мав право прийняти, переходить до інших спадкоємців за законом тієї ж черги і розподіляється між ними порівну.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Зі змісту цієї статті вбачається, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Частиною 1 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 1 статті 13ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно із частиною 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частина 2 статті 77 ЦПК України.

Докази повинні бути належними, допустимими, достовірними та достатніми.

Відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною 4 статті 82 ЦПК України обставини , встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрали законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

За таких обставинах, єдиним способом реалізації позивачем своїх спадкових прав після смерті батька , є визнання права власності на спадкове майно у судовому порядку, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 12, 247, 258-259 , 263-265, 268 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом- задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (паспорт НОМЕР_2 виданий Жовтневим РВ ХМУ УМВС України в Харківській області , 25.05.1999, РНОКПП: НОМЕР_3 ) право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair.

Суддя Майстренко О.М.