Справа № 357/1708/25
Провадження № 2/357/2169/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Любченко А. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

05.02.2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом та просила суд встановити їй додатковий строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 її батька

ОСОБА_3 . Позиція сторін у справі.

Позивач мотивує свій позов тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 , після смерті якого залишилося спадкове майно - автомобіль, заповіт спадкодавець не залишив. Спадкоємцями першої черги по закону являються доньки померлого, сторони у даній справі. Позивач звернулася до нотаріуса, щоб оформити спадщину, але отримала відмову, оскільки пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що її батько проживав в будинку, що належить на праві власнсоті позивачу, яка утримувала повністю і будинок і доглядала свого батька. Після смерті батька, позивач з родиною відразу виїхала з місця свого проживання, мешкала на території західних областей України, в зв`язку з військовими діями в державі. Позивач зазначає, що жодного спору з приводу спадкування не існує, автомобіль, що належав спадкодавцю, фактично, перебував і перебуває в користуванні позивача, а тому позивач вважала, що може в будь який час розпорядитися майном, в листопаді 2024 року позивач звернулася до нотаріуса та отримала відмову в прийнятті заяви про прийняття спадщини в зв`язку з пропуском шестимісячного строку.

Відповідач подала суду заяву про визнання позову в повному обсязі.

ІІ. Процесуальні дії та рішення у справі.

05.02.2025 року було зареєстровано даний позов в Білоцерківському міськрайонному суді та протоколом автоматичного розподілу справи між суддями, справу ОСОБА_1 передано судді Ярмолі О.Я. (а.с.27).

Ухвалою судді від 07.02.2025 року було відкрито провадження у даній справі (а.с.33).

19.03.2025 року представник позивача подав заяву про проведення підготовчого провадження без участі позивача і її представника (а.с.36).

19.03.2025 року на адресу суду надійшла заява відповідача ОСОБА_2 про визнання позову та проведення розгляду справи без участі відповідача (а.с.37).

19.03.2025 року ухвалою суду було закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті (а.с.39-40).

11.04.2025 року представник позивача подав заяву про розгляд справи без участі сторони позивача, позов підтримав (а.с.42).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

ІІІ. Фактичні обставини справи.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 . Наведене підтверджено свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис про смерть № 171 (а.с.7).

Встановленим є те, що позивач по справі є донькою ОСОБА_3 (а.с.16).

Позивач уклала шлюб з ОСОБА_4 та змінила прізвище із ОСОБА_5 на ОСОБА_6 (а.с.15).

Згідно довідки виконкому Фурсівської сільської ради та даних з реєстру права власності на нерухоме майно, ОСОБА_1 є власником будинку АДРЕСА_1 , де мешкав ОСОБА_3 (а.с.6,8,19).

Зі змісту позовної заяви слідує, що після смерті батька ОСОБА_3 , вона з онуками змінили місце проживання, проживали в іншій області України, та позивач вважала, що фактично користуючись майном свого батька, вона успадкувала дане майно (автомобіль) та може оформити спадщину в будь-який час.

Встановлено, що позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька до приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Цвинтарної І.О. та отримала відмову в оформленні спадкових прав щодо майна померлого ОСОБА_3 , оскільки позивач не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори в строк шість місяців з дня відкриття спадщини та, на день смерті не була зареєстрованою разом з спадкодавцем за однією адресою. Станом на 11.11.2024 року спадкова справа до майна померлого ОСОБА_3 не заводилася (а.с.5).

ІV. Позиція суду та оцінка аргументів сторін.

Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, а відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Також, судом приймається до уваги, що відповідно до Указу Президента України №64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 24 лютого 2022 року було введено в Україні воєнний стан, строк якого Указами Президента України неодноразово було продовжено, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України.

Судом установлено, що шестимісячний строк на подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті її батька сплив 13.06.2024р., а звернулася позивач до нотаріуса 11.11.2024 р., тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. На такі ж обставини вказано в постанові ВС у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018 року .

Крім того, судом встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилася на момент звернення позивача до нотаріуса, тобто інші спадкоємці не зверталися із заявами про прийняття спадщини. Відповідач позов визнала. Наразі, факту наявного спору щодо спадкування не виявлено, та в силу норм Закону України «Про нотаріат» саме, до повноважень нотаріусів належить перевіряти наявність спадкоємців, робити відповідні запити, перевіряти відомості Спадкового реєстру, вживати заходи до охорони спадкового майна, коли це потрібно, приймати претензії можливих кредиторів та ін…

В даному випадку, з урахуванням принципу пропорційності та справедливого балансу інтересів сторін по справі, суд вважає за можливе надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини з метою фактичної реалізації нею своїх спадкових прав .

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України", заява №4909/04, від 10 лютого 2010 року).

Судові витрати слід залишити за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216,1218, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 77, 81, 133, 141, 259, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк тривалістю три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду виготовлено 17 квітня 2025 року.

Суддя О. Я. Ярмола