Єд.унік.№243/4506/24
Провадження№2/243/160/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 квітня 2025 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:

Головуючого судді Сидоренко І.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Зубкова В.В.,

представника позивача Гуревича Р.Г.;

представника відповідача Бершадської І.М.;

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про захист прав споживачів, -

В С Т А Н О В И В:

До Слов`янського міськрайонного суду Донецької області звернувся представник позивача з позовом до АТ «Державний ощадний банк України» про захист прав споживачів. Позовну заяву обґрунтував тим, що ОСОБА_1 є пенсіонером за віком, а також є внутрішньо переміщеною особою і перебуває на обліку у Відділі обслуговування громадян №8 (сервісний центр) ГУ ПФУ в Харківській області. Як отримувач пенсії він має відкриті рахунки в АТ «Ощадбанк», на один з яких ГУ ПФУ в Донецькій області перераховує пенсію. У квітні 2024 р. позивач не зміг користуватися коштами на своєму рахунку, зокрема проводити видаткові операції через встановлення лімітів та користуванням особовим кабінетом в системі Ощад 24/7 (веб-банкінг «Ощад 24/7»). Жодного попередження про встановлення обмежень Банком позивачу не було повідомлено. Таким чином, позивач особисто звернувся в службу підтримки Ощадбанку для з`ясування причини обмеження. При спілкуванні співробітники служби підтримки підтвердили встановлення обмежень, але відмовилися пояснити будь-які підстави для їх встановлення. Для зняття обмежень по рахунку позивачу запропонували особисто звернутися до відділення Ощадбанку. 08.05.2024р. позивач, як споживач банківських послуг, подав скаргу, підписану ЕЦП, на електронну пошту відповідача. Крім того, позивач коштами на рахунку регулярно користувався, зокрема переводив на інший рахунок, розраховувався в Інтернеті. Остання проведена ним операція була здійснена - 21.03.2024 в сумі 19 800,00 грн. У зв`язку з тим, що позивач на даний момент перебуває на тимчасово окупованій території України, позбавлений можливості звернутись до відділення Ощадбанку. Однак банківський рахунок є єдиним способом одержання коштів для позивача, а дані виплати - джерелом для існування. Таким чином, встановлені ліміти повністю обмежують позивача в можливості отримувати кошти на власному банківському рахунку та ставлять його в загрозливе становище, оскільки інших джерел доходу він не має. Також позивачем було подане звернення через правозахисну організацію Донбас SOS на проходження відеоконференції, та йому була призначена дата 06.05.2024р. Позивачем була пройдена фізична ідентифікація як клієнта банку, були задані питання, а саме його особисті дані, дані його платіжної картки, останні успішні та неуспішні операції за його карткою. Також під час відеоконференції позивачем було надано оригінал паспорту. Після проходження відеоконференції позивачу була надана інформація, що треба очікувати повідомлення про зняття лімітів з рахунку. В подальшому позивачу надійшло повідомлення від АТ «Ощадбанк» про те, що за результатами розгляду звернення, обмеження з рахунку не знято. Хоча крім цього позивач ще проходив відеоконференцію через сайт АТ «Ощадбанк» з працівниками головного управління АТ «Ощадбанк» та надавав згоду на обробку персональних даних. Позивач вважає, що зазначена проблема з доступом до власного рахунку порушує його права як громадянина України. Жодних протиправних дій при використанні банківського рахунку він не вчиняв. На скаргу позивача, відповідач надав відповідь за № 11/5-16/4547/2024/с від 04.06.2024 р., в якій повідомив, що Банк не є таким, що порушив Договір, не несе відповідальності за відмову/зупинення фінансових операцій (надання Послуг) та за збитки, спричинені такою відмовою/зупиненням. З 30 квітня 2024 року для клієнтів внутрішньо переміщених осіб, за рахунками яких встановлено обмеження та які з об`єктивних причин не можуть фізично звернутися до відділення Ощадбанку, запроваджено процедуру ідентифікації особи власника рахунку шляхом відеодзвінка до контакт-центру Ощадбанку. За результатами проведеного відеодзвінка Банк приймає рішення про зняття обмежень. Інформуємо, що Вам було двічі здійснено відеодзвінок 06.05 і 09.05 для проведення відеоідентифікації та проінформовано, що за результатами Вам буде направлено відповідне СМС-повідомлення. 07.05 та 09.05 Вам було направлено відповідні СМС-повідомлення наступного змісту: «Шановний клієнте! За результатами розгляду Вашого звернення, обмеження з Вашого рахунку не знято. Для підтвердження операції просимо звернутися до найближчого відділення. Банку». Враховуючи вищевикладене інформуємо, що з метою зняття обмеження по Вашому рахунку необхідно звернутись до найближчого відділення Банку. Також у зв`язку з цим позивачу було обмежено доступ до користування в особистому кабінеті веб-бакінгу «Ощад 24/7», що обмежує позивача і користування своїм майном (грошовими коштами). Однак Банком у своїх офіційних відповідях не надано жодних доказів вчинення позивачем будь-яких протиправних дій, в той же час і відсутні докази дотримання Банком зазначених вище вимог законодавства, а також здійснення позивачем незаконних операцій, на підставі чого було заблоковано його картковий рахунок та обмежено йому доступ до особистого кабінету у веб-банкінгу «Ощад24».

В подальшому уточнив позовні вимоги, просив суд зобов`язати АТ «Державний ощадний банк України» () відновити обслуговування платіжних карток та рахунків зі зняттям усіх наявних обмежень та блокувань, відкритих у АТ «ОщадБанк» на ім`я позивача, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 ; зобов`язати АТ «Державний ощадний банк України» () відновити здійснення всіх операцій по карткам та рахункам, відкритих у АТ «ОщадБанк» на ім`я позивача, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 ; зобов`язати АТ «Державний ощадний банк України» () відновити позивачу, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 доступ в особистому кабінеті веб-банкінгу «Ощад24/7».

Позивач та його представник - адвокат Гуревич Р.Г., який діє на підставі ордера від 11.06.2024 року, в судовому засіданні надали аналогічні пояснення викладені в позовній заяві. Просили суд задовольнити позовні (уточнені) вимоги позивача в повному обсязі.

Представник відповідача - Бершадська І.М. в судовому засіданні позовні вимоги не визнає в повному обсязі, надала аналогічні пояснення викладені в відзиві на позовну заяву.

В відзиві на позовну заяву представник відповідача зазначив, що представником позивача не надано доказів наявності певних обмежень та відмови у здійсненні банківської (-их) операції (-ій), зокрема видаткових операцій, особистого звернення ОСОБА_1 в установу Банку. У відповіді № 11/5-16/4547/2024/с від 04.06.2024 Банк повідомив позивача, що з метою зняття обмеження по рахунку йому необхідно звернутись до найближчого відділення Банку. 07.05.2024 та 09.05.2024 було направлено відповідні СМС-повідомлення. Також у позовній заяві відсутні контакти ОСОБА_1 . Зокрема, на порушення вимог ст. 175 ЦПК України не вказано номер засобу зв`язку та адресу електронної пошти Позивача, натомість вказано номер засобу зв`язку та адресу електронної пошти адвоката Гуревича Р.Г. Наразі відсутні актуальні контактні дані ОСОБА_1 та з ним відсутній зв`язок. ОСОБА_1 було відкрито банківський рахунок у філії Донецьке обласне управління АТ «Ощадбанк» та філії Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк». 23.12.2021 ОСОБА_1 у російській федерації, ростовській області, неклиновського району, селі покровское видав нотаріально посвідчену довіреність на ОСОБА_2 на отримання пенсії та представництво у всіх державних та інших установах. Отже, з 2021 році ОСОБА_1 перебував у російській федерації. Наразі місце його перебування невідоме. 02.02.2022 діючи на підставі довіреності від 23.12.2021, виданої та нотаріально посвідченої у російській федерації, ОСОБА_2 від імені ОСОБА_1 підписано заяву про приєднання № 117324906/020222 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) в установі банку ТВБВ №10004/0405 філії Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк». У заяві про приєднання № 117324906/020222 від 02.02.2022 вказано адресу реєстрації ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 , адреса проживання/ перебування або місце тимчасового перебування: АДРЕСА_1 . На виконання умов ДКБО Банк відкрив на ім`я ОСОБА_1 поточний рахунок № НОМЕР_2 в гривні України на умовах тарифного пакету «Мій рахунок», Тарифів за обслуговування поточних рахунків з використанням платіжних карток, розміщених на сайті Банку та/або на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ Банку, та надав Клієнту платіжну картку (п.п. 3.6.1, 3.6.2 Заяви про приєднання №117324906/020222 від 02.02.2022). 01.08.2022 ОСОБА_1 за допомогою системи ДБО «ОЩАД 24/7» підписав заяву про відкриття рахунку, валюта рахунку: UAH, тарифний пакет: Моя картка, рахунок відкрито у ТВБВ №335106/000498/000501, пр. Леніна, буд. 25, м. Горлівка. Заяву підписано шляхом введення одноразового цифрового паролю з використанням засобів системи дистанційного банківського обслуговування. Отже, між Позивачем та Відповідачем виникли договірні правовідносини як між Клієнтом та Банком, в частині відкриття рахунку з використанням електронного платіжного засобу платіжної картки на підставі договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (ДКБО). Адреса, за якою зареєстрований ОСОБА_1 , місто м. Горлівка Донецької області фактично контролюється російською окупаційною владою та включені до складу тимчасово окупованих територій України. При цьому у позовній заяві представник позивача зазначає, що ОСОБА_1 має статус ВПО та перебуває на обліку у відділі обслуговування громадян №8 ГУ ПФУ в Харківській області, при цьому не надає підтверджуючих документів. Від імені ОСОБА_1 до Банку звернулась ОСОБА_3 та надала копію довіреності, виданої 15.01.2024 в місті Одеса, якою ОСОБА_1 уповноважує ОСОБА_3 бути представником Клієнта, зокрема у будь-яких банківських установах з питань розпорядження відкритими на ім`я Клієнта будь-якими рахунками. Довіреність від 15.01.2024 посвідчено приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Главацьким В.А. за адресою: АДРЕСА_2 . При цьому поруч за адресою АДРЕСА_3 знаходиться відділення АТ «Ощадбанк», до якого міг би звернутися ОСОБА_1 для проходження фізичної ідентифікації та врегулювання спірних питань у передбаченому чинним законодавством та умовами ДКБО порядку, але з невідомих причин цього не зробив. 08.04.2024 Банком отримано лист слідчого управління ГУНП в Донецькій області № 3627/20-2024 від 02.04.2024 та постанову Донецької обласної прокуратури про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю від 02.04.2024 щодо досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000178 від 01.03.2024 за ч.2 ст. 190 КК України. Відповідно до якого встановлено, що особами вчиняються шахрайські дії, а саме отримуються пенсійні виплати громадян України, які перебувають на тимчасово окупованих територіях України, на підставі підроблених довіреностей. Факт скоєння кримінального правопорушення підтверджується повідомленням про вчинення кримінального правопорушення ГУ СБ України в Донецькій та Луганській областях від 21.02.2024 та відповіддю вказаного управління про те, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на підставі підроблених нотаріально засвідчених довіреностей на право розпоряджатись банківськими рахунками (в тому числі отримання коштів), отримують пенсійні виплати громадян України, які знаходяться на тимчасово окупованій території Донецької області та на момент посвідчення довіреностей на підконтрольну українській владі територію не в`їжджали. В переліку вищевказаних громадян України також зазначений ОСОБА_1 06.05.2024 і 09.05.2024 відбувся відеодзвінок ОСОБА_1 до Банку, під час якого він повідомив, що передав свою платіжну карту у користування третій особі на Україну, і саме третя особа здійснює банківські операції протягом 2023 2024 року з використанням платіжної карти, виданої на його ім`я. Однак ОСОБА_1 не зміг назвати останні банківські операції, які проведено по його рахунку. Представник позивача зазначив, що остання проведена ОСОБА_1 операція по рахунку була здійснена 21.03.2024 в сумі 19800,00 грн., що не відповідає дійсності. 02.02.2024 з платіжної картки позивача, через ATM в АДРЕСА_4 , було видано готівку в сумі 23600 грн. та в сумі 20000 грн. Вищенаведене свідчить, що ОСОБА_1 не обізнаний про операції, які провадяться по його банківському рахунку. Виявлені недоліки в документах, перебування ОСОБА_1 з 2021 року на території російської федерації, відсутність особистого його звернення до відділення Банку для проходження ідентифікації при об`єктивній наявності такої можливості, зняття грошових коштів в АТМ м. Одеси у 2024 році, наявність повідомлення правоохоронних органів про досудове розслідування кримінального провадження № 0000178 від 01.03.2024 за ч. 2 ст. 190 КК України, повідомлення Клієнта Банку про передачу банківської картки третій особі, необізнаність Клієнта про операції, що вчиняються по відкритому на його ім`я банківському рахунку, дають обґрунтовані сумніви підозрювати, що надані інформація/документи для належної перевірки Клієнта та його представника ОСОБА_5 містять неправдиві або підроблені відомості. Таким чином, керуючись роз`ясненнями та рекомендаціями Національного банку України, наданих у листів НБУ від 17.10.2023 року № 57-0008/76680 «Про здійснення платіжних операцій», зокрема, про застосування додаткових заходів, спрямованих на протидію та запобігання вчиненню незаконних дій за рахунками ВПО, з метою недопущення нанесення фінансових збитків, банком були встановлені обмеження на видаткові операції по рахунку, відкритому на ім`я ОСОБА_1 та мобільному додатку «Ощад 24/7». Подальше обслуговування за рахунками Клієнта ОСОБА_1 буде можливе після проведення актуалізації даних при зверненні/особистій присутності Клієнта до відділення Банку, про що було неодноразово повідомлено позивача та його представника. Станом на теперішній час позивач особисто до відділення Банку для проведення ідентифікації та верифікації відповідно до Договору не з`явився, необхідних документів для проведення ідентифікації не надав. У зв`язку з чим, відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог.

Згідно з наданих суду пояснень позивач зазначив, що в квітні 2024 р. АТ «Ощадбанк» заблокувало його платіжну картку та доступ до Ощад 24/7 з невідомих причин. На його неодноразові звернення до банку та звернення його довіреної особи ОСОБА_3 не було надано жодних обґрунтованих пояснень з цієї ситуації. У 2024 р. він особисто приїзжав перевізником до м. Одеси для написання нотаріальної довіреності на його довірену особу, а саме ОСОБА_3 для вчинення певних дій в АТ «Ощадбанк». Він особисто користувався своїми коштами та рахунками засобами Ощад 24/7 та іноді з його особистої згоди та за його дорученням його довіреною особою ОСОБА_3 були здійснені операції з зняття готівки з банкоматів. У квітні 2024 р. ним був наданий запит до АТ «Ощадбанк» щодо проходження відеоконференції з банком щодо розблокування його рахунків. Після цього йому прийшло повідомлення, що йому назначена відеоконференція з банком на 06.05.2024р для підтвердження та проходження відеоідентифікації особи. Під час відеоконференції йому задавали різні питання стосовно останніх операції за рахунком, а саме номер картки, в кого знаходиться картка та інші запитання стосовно цього питання. В процесі ідентифікації йому неодноразово задавали одні і ті ж самі запитання, чим дуже сильно плутали його. Також наголошує, що ним було пройдено двічі відеоконференцію з банком, а саме 06.05.2024 та 09.05.2024 з його ініціативи, а не за ініціативи банку. Позивачем під час відеоконференції було повідомлено про те, що він надавав довіреність вищевказаній особі під час його перебування в м. Одесі та платіжна картка знаходилась у довіреній особі яка на його думку не є третьою особою а є довіреною особою. Після проходження відео йому було повідомлено щоб він чекав відповіді від банку. Через деякий час прийшла відповідь, що банк йому відмовляє в розблокуванні рахунку з невідомих йому причин та запропонували звернутися до відділення банку особисто. Навіщо йому особисто з`являтись у відділення банку, якщо він вже й так пройшов відео конференцію йому не повідомили. Після чого позивачем було направлено запит до АТ «Ощадбанк» з наданням пояснень з цього приводу, але чітко обґрунтованих пояснень йому не було надано. Також його довірена особа, а саме ОСОБА_3 також зверталася до відділення банку для того, щоб позивачу розблокували рахунок, але їй було відмовлено працівниками банку навіть у подачі документів на розблокування позивача рахунку. Після того, як адвокат Гуревич Р.Г. подав до суду позов щодо захисту його прав як споживача, банк надіслав документи де вказано, що начебто відкрита кримінальна справа на мою довірену особу з приводу того, що начебто проводяться якісь шахрайські дії по довіреності стосовно нього. Однак повідомляю, що не звертався до правоохоронних органів із заявою та він не є потерпілою стороною та також наголошував про це неодноразово в тому числі під час відеоконференції з банком. Стосовно позивача не було вчинено ніяких шахрайських дій зі сторони ОСОБА_3 . Усі наявні операції були проведені або особисто позивачем через застосунок Ощад 24/7, або з моєї особистої згоди та на його прохання/доручення. Також на даний час його платіжна картка знаходиться у нього. Просить суд задовольнити позовні вимоги і захистити його права.

Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно посвідчення № НОМЕР_3 від 05.01.1994 року, ОСОБА_1 є пенсіонером.

02.02.2022 року у ТВБВ № 10004/024 філії - Донецьке обласне управління АТ «Ощадбанк» довіреною особою було підписано заяву про приєднання №117324906/020222 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) та на Клієнта ОСОБА_1 відкрито рахунок № НОМЕР_4 та видано платіжну картку.

Згідно заяви про відкриття рахунку за допомогою системи ДБО «Ощад 24/7, 01.08.2022 року на ім`я ОСОБА_1 відкрито поточний рахунок № НОМЕР_5 , валюта рахунку UAH, тип картки ECONOM_UAH_4_MDWMKDIGIT, термін дії карти 60.

Отже, між Позивачем та Відповідачем виникли договірні правовідносини як між Клієнтом та Банком, в частині відкриття рахунку з використанням електронного платіжного засобу платіжної картки на підставі договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (ДКБО), зміст якого є публічною інформацією, що перебуває у вільному доступі на сайті Банку www.oschadbank.ua, та є оголошеною банком публічною пропозицією на укладення даного ДКБО.

Згідно довіреності від 15.01.2024 року, посвідченої приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Главацьким В.А. та зареєстрованою в реєстрі за № 46, ОСОБА_1 уповноважив ОСОБА_3 бути його представником, зокрема в АТ «Ощадний банк України».

08.05.2024 року ОСОБА_1 , як споживач банківських послуг, подав скаргу, підписану ЕЦП, на електронну пошту відповідача щодо неможливості користування коштами на його рахунку.

Згідно листа № 11/5-16/4547/2024/с від 04.06.2024 року АТ «Державний ощадний банк України» надав відповідь на скаргу, в якій послався на п.9.14 Розділу «VІІІ. ЗАПЕВНЕННЯ ТА ГАРАНТІЇ» Загальної частини ДКБО, за яким банк має право відмовляти клієнту у підтриманні ділових відносин (у тому числі шляхом розірвання ділових відносин) або проведення фінансової операції чи відмовити клієнту в обслуговуванні (у тому числі шляхом розірвання ділових відносин), що здійснюються на підставі договору (наданні послуг), або зупиняти такі фінансові операції (надання послуг), якщо така відмова/зупинення обґрунтоване здійсненням банком заходів, реалізації повноважень, виконанням обов`язків, встановлених Законодавством з питань протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та валютним Законодавством. В такому випадку банк не є таким, що порушив договір, не несе відповідальності за відмову/зупинення фінансових операцій (надання послуг) та за збитки, спричинені такою відмовою/зупиненням. Разом із цим, повідомлено, що у ОСОБА_1 з метою зняття обмеження по рахунку необхідно звернутись до найближчого відділення Банку.

Згідно рішення про встановлення особи № 407221 від 11.10.2024 року Головного управління ПФУ у Київській області, за результатами проведеного відеоконференцзв`язку встановлено особу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 № пенсійної справи № 85).

Між сторонами виник з приводу користування банківським рахунком.

Рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).

Відповідно до статті 46 Конституції України громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Це право гарантується загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій, а також бюджетних та інших джерел соціального забезпечення; створенням мережі державних, комунальних, приватних закладів для догляду за непрацездатними. Пенсії, інші види соціальних виплат та допомоги, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом.

Статтею 8 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» передбачено право громадян України на отримання пенсійних виплат та соціальних послуг.

Відповідно до частини другої статті 51 Закону України «Про банки і банківську діяльність» банківські розрахунки проводяться у готівковій та безготівковій формах згідно із правилами, встановленими нормативно-правовими актами Національного банку України.

Відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком (частина перша статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність»).

Статтею 13 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» передбачено, що порядок виконання операцій із застосуванням платіжних інструментів, у тому числі обмеження щодо цих операцій, визначаються законами України та нормативно-правовими актами Національного банку України.

Відповідно до частини першої статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу.

Пунктом 56 частини 1статті 1 Закону України «Про платіжні послуги» визначено, що платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки.

Пунктом 3 частини 21 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги» передбачено, що емітент право зупинити або припинити право користувача на використання електронного платіжного засобу у разі порушення користувачем умов його використання, визначених договором та/або законодавством. Зупинення або припинення права користувача на використання електронного платіжного засобу не припиняє зобов`язань користувача і емітента, що виникли до зупинення або припинення зазначеного права.

Відповідно до статті 1074 ЦК України обмеження прав клієнта щодо розпоряджання грошовими коштами, що знаходяться на його рахунку, не допускається, крім випадків обмеження права розпоряджання рахунком за рішенням суду або в інших випадках, встановлених законом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на рахунку, а також у разі зупинення фінансових операцій, які можуть бути пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму та фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, замороження активів, що пов`язані з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення та його фінансуванням, передбачених законом. Банк не має права встановлювати заборону на встановлення обтяження, але може встановлювати розумну винагороду.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про запобігання та проти дію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» суб`єктами первинного фінансового моніторингу є в тому числі банки.

28 квітня 2020 року набув чинності Закон № 361-IX, відповідно до Прикінцевих та перехідних положень якого статтю 64 Закону України «Про банки і банківську діяльність», яка регулювала обов`язок щодо ідентифікації клієнтів, виключено.

Відповідно до ч. 6 ст. 11 Закону № 361-IX суб`єкт первинного фінансового моніторингу має право витребувати, а клієнт, представник клієнта зобов`язані подати інформацію (офіційні документи), необхідну (необхідні) для здійснення належної перевірки, а також для виконання таким суб`єктом первинного фінансового моніторингу інших вимог законодавства у сфері запобігання та протидії.

Суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний здійснювати посилені заходи належної перевірки щодо клієнтів, ризик ділових відносин з якими (ризик фінансової операції без встановлення ділових відносин яких) є високим (частина перша статті 12 Закону № 361-IX).

Відповідно до пунктів 2, 3 розділу ІІ «Критеріїв ризику легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення», затверджених наказом Міністерства фінансів України від 08 липня 2017 року № 584 (далі - Критерії) суб`єкт самостійно визначає та відображає у внутрішніх документах з питань фінансового моніторингу метод та порядок оцінки ризику з урахуванням вимог та рекомендацій, визначених суб`єктом державного фінансового моніторингу, що здійснює державне регулювання та нагляд за діяльністю відповідного суб`єкта. Суб`єкт періодично переглядає власні критерії ризику, а також заходи з управління ризиками з метою їх актуалізації та врахування змін, які відбулися в діяльності самого суб`єкта та в законодавстві у сфері протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.

У пункті 1 розділу VІ Критеріїв передбачено, що критерії ризику для фінансових операцій, які можуть мати ризик легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення, визначені у додатку 2 до цих Критеріїв. Суб`єкт самостійно може визначати додаткові критерії ризику для фінансових операцій з урахуванням вимог та рекомендацій, визначених суб`єктом державного фінансового моніторингу, що здійснює державне регулювання та нагляд за діяльністю відповідного суб`єкта. У разі виявлення суб`єктом фінансової операції, яка може мати ризик легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення, суб`єкт вживає всіх необхідних заходів для з`ясування, чи підлягає така фінансова операція внутрішньому фінансовому моніторингу. Суб`єкт самостійно визначає, які критерії ризику (крім критеріїв, передбачених Законом, нормативно-правовими актами відповідного суб`єкта державного фінансового моніторингу) використовуються ним під час встановлення ділових (договірних) відносин, а які - у процесі подальшого обслуговування клієнтів з урахуванням вимог та рекомендацій, визначених суб`єктом державного фінансового моніторингу, що здійснює державне регулювання та нагляд за діяльністю відповідного суб`єкта.

У пункті 2 додатку № 2 Критеріїв передбачено, що критерії ризику для фінансових операцій, які можуть мати ризик легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення для суб`єктів, крім банків, при наданні клієнту будь-яких послуг, зокрема, у випадках очевидної невідповідності вхідних/вихідних платежів дійсному призначенню платежу.

Суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний відмовитися від встановлення (підтримання) ділових відносин/відмовити клієнту у відкритті рахунка (обслуговуванні), у тому числі шляхом розірвання ділових відносин, закриття рахунка/відмовитися від проведення фінансової операції у разі встановлення клієнту неприйнятно високого ризику або ненадання клієнтом необхідних для здійснення належної перевірки клієнта документів чи відомостей (частина перша статті 15 Закону № 361-IX).

Отже, норма статті 15 Закону № 361-IX надає банкам право відмовитися в односторонньому порядку від ділових відносин з клієнтами з неприйнятно високим ризиком, зокрема шляхом розірвання договорів.

Верховний Суд у постановах від 21 листопада 2022 року в справі № 757/35987/20-ц, від 09 жовтня 2019 року в справі № 761/28762/18 виснував, що за відсутності обставин, які б свідчили про те, що банком під час встановлення позивачу неприйнятно високого рівня ризику було дотримано процедури, встановлені законодавством та/або внутрішніми документами банку, що підтверджується відповідними доказами, розірвання договорів є неправомірним.

Право банку як суб`єкта первинного фінансового моніторингу відмовитися від договірних відносин шляхом розірвання договорів з вказаних підстав не може бути необмеженим, у зв`язку із чим необхідним є дослідження підстав та обґрунтованості встановлення клієнту відповідної категорії ризику, виходячи з обставин кожної конкретної справи (постанови Верховного Суду від 20 грудня 2023 року в справі № 757/34905/22-ц, від 30 жовтня 2023 року в справі № 522/14008/21, від 28 грудня 2022 року в справі № 757/57487/20 та інші).

За змістом положень статті 23 вказаного Закону суб`єкт первинного фінансового моніторингу, що здійснює або забезпечує здійснення фінансових операцій, має право зупинити здійснення таких операцій, якщо вони є підозрілими, та зобов`язаний зупинити такі фінансові операції у разі виникнення підозри, що вони містять ознаки вчинення кримінального правопорушення, визначеного Кримінальним кодексом України.

У день зупинення фінансової операції суб`єкт первинного фінансового моніторингу повідомляє спеціально уповноваженому органу в установленому законодавством порядку про таку фінансову операцію, її учасників та про залишок коштів на рахунку клієнта, відкритому суб`єктом первинного фінансового моніторингу, який зупинив здійснення фінансової операції, та у разі зарахування коштів на транзитний рахунок суб`єкта первинного фінансового моніторингу - про залишок коштів на такому рахунку в межах зарахованих сум. Таке зупинення фінансових операцій здійснюється без попереднього повідомлення клієнта на два робочі дні з дня зупинення включно.

Спеціально уповноважений орган може прийняти рішення про подальше зупинення фінансових операцій, здійснене відповідно до частини першої цієї статті, на строк до семи робочих днів, про що зобов`язаний негайно повідомити суб`єкта первинного фінансового моніторингу, а також правоохоронні органи, уповноважені приймати рішення відповідно до Кримінального процесуального кодексу України.

Спеціально уповноважений орган у разі виникнення підозр може прийняти рішення про зупинення видаткових фінансових операцій на строк до семи робочих днів, про що зобов`язаний негайно повідомити суб`єкту первинного фінансового моніторингу, а також правоохоронним органам, уповноваженим приймати рішення відповідно до Кримінального процесуального кодексу України. У такому разі суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний в день отримання, але не пізніше 11 години наступного робочого дня після отримання відповідного рішення, повідомити спеціально уповноваженому органу про залишок коштів на рахунку клієнта, фінансові операції (кошти) за яким були зупинені, та у разі зупинення фінансових операцій на транзитних рахунках суб`єкта первинного фінансового моніторингу - про залишок коштів на таких рахунках у межах зарахованих сум.

Відповідно до частини 5 статті 17 Закону України «Про запобігання та проти дію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» у разі прийняття рішення відповідно до частин другої і третьої цієї статті спеціально уповноважений орган протягом строку подальшого зупинення відповідних фінансових операцій або зупинення видаткових фінансових операцій проводить аналітичну роботу, збирає необхідну додаткову інформацію, обробляє, перевіряє, аналізує її та у разі, якщо за результатами перевірки: ознаки легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансування тероризму, або вчинення іншого кримінального правопорушення, не підтверджуються, спеціально уповноважений орган зобов`язаний негайно, але не пізніше наступного робочого дня, скасувати своє рішення про подальше зупинення відповідних фінансових операцій або зупинення видаткових фінансових операцій та повідомити про це суб`єкта первинного фінансового моніторингу; є мотивовані підозри, - спеціально уповноважений орган приймає рішення про продовження зупинення відповідних фінансових операцій (видаткових фінансових операцій), готує і подає відповідний узагальнений матеріал або додатковий узагальнений матеріал правоохоронним органам, уповноваженим приймати рішення відповідно до Кримінального процесуального кодексу України, та в день прийняття такого рішення інформує відповідного суб`єкта первинного фінансового моніторингу про дату закінчення строку зупинення відповідних фінансових операцій. Строк зупинення відповідних фінансових операцій продовжується спеціально уповноваженим органом з наступного робочого дня після подання відповідного узагальненого матеріалу або додаткового узагальненого матеріалу за умови, що загальний строк такого зупинення не перевищуватиме 30 робочих днів.

Строки зупинення фінансової (фінансових) операції (операцій) суб`єктами первинного фінансового моніторингу та спеціально уповноваженим органом, зазначені у частинах першій п`ятій цієї статті, є остаточними та продовженню не підлягають (частина 6 статті 17 Закону).

Відповідно до пункту 91 постанови Правління Національного банку України від26червня 2015 року № 417 «Про затвердження Положення про здійснення банками фінансового моніторингу» банк зобов`язаний інформувати визначені законодавством України правоохоронні органи за місцем розташування банку про фінансові операції, стосовно яких є підстави підозрювати, що вони пов`язані , стосуються або призначені для фінансування тероризму чи фінансування розповсюдження зброї масового знищення, та їх учасників у день виявлення, але не пізніше наступного робочого дня з дня реєстрації таких фінансових операцій.

Частиною третьою статті 12 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідач порушив строки зупинення фінансових операцій, передбачені Законом № 361-IX.

На дотримання вказаної умови звертає увагу Верховний Суд у постанові від 1 серпня 2018 року по справі № 201/15998/15.

Банк наділений правом відмовитися від подальших ділових відносин з клієнтом та розірвати відповідний договір в односторонньому порядку у випадку встановлення клієнту неприйнятно високого ризику внаслідок проведення внутрішньої перевірки.

Однак, право банку відмовитися від договірних відносин шляхом розірвання договору банківського рахунка з підстав встановлення клієнту неприйнятно високого ризику за результатами оцінки чи переоцінки ризику не є абсолютним, а умовним, таким, що залежить від настання певних визначених законом обставин, тобто лише за умови встановлення клієнту неприйнятно високого ризику внаслідок проведення внутрішньої перевірки.

Право банку як суб`єкта первинного фінансового моніторингу відмовитися від договірних відносин шляхом розірвання договору не є необмеженим, судам необхідно в кожному випадку, виходячи з встановлених обставин справи, досліджувати підстави та обґрунтованість встановлення клієнту такої категорії ризику.

Аналогічний правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду № 910/18504/20 від 20 січня 2022 року.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

В силу ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.4 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Банком свої зобов`язання за договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) виконані в повному обсязі.

Відповідно до ч. 6 ст. 64 Закону України «Про платіжні послуги» порядок відкриття рахунків та їх режими визначаються Національним банком України. Умови відкриття рахунку та особливості його обслуговування зазначаються в договорі, укладеному між надавачем платіжних послуг з обслуговування рахунку та користувачем - власником рахунку.

Відповідач в квітні 2024 року отримавши постанову прокурора Покровської окружної прокуратури Донецької області Власенко В.В. про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю від 02 квітня 2024 року в рамках кримінального провадження №0000178 від 01.03.2024 року за ч.2 ст.190 КК України, застосував обмежувальні заходи у вигляді лімітів на здійснення видаткових операцій за картковими рахунками Клієнта до персональної ідентифікації позивача в установі банку.

Однак в матеріалах справи, відсутні докази того, що банк доводив до відома ОСОБА_1 про причини блокування його доступу до застосунку, будь-яким можливим засобом комунікації пропонував чи вимагав надати докази його ідентифікації, для вирішення питання щодо спірної операції і можливого поновлення доступу.

З відповіді СУ ГУНП в Донецькій області № 11750/20-2024 від 08.11.2024 року вбачається, що у кримінальному провадженні № 0000178 від 01.03.2024 року за ч. 4 ст. 190 КК України у ОСОБА_3 відсутній процесуальний статус, та вказана особа не є стороною кримінального провадження, вичерпний перелік яких визначено п.19 ч.1 ст.3 КПК України.

Таким чином, доводи представника відповідача щодо правомірності встановлених обмежень на рахунки позивача у зв`язку з тим, що відносно нього вчиняються шахрайські дії суд вважає не обґрунтованими, оскільки відповідачем не надано жодного доказу того, що будь-якій особі повідомлено про підозру у вчинені таких дій, а з пояснень позивача вбачається, що відносно нього жодних шахрайські дії не вчиняється.

Крім того, суд звертає увагу, що АТ « ОщадБанк» на виконання ухвали суду від 30.10.2024 року, надав до суду СD диски відеозапису відеоконференцій проходження ОСОБА_1 фізичної ідентифікації, як клієнта Банку від 06.05.2024 року та 09.05.2024 року.

Під час відеоконференцій ОСОБА_1 було надано оригінал паспорту на підтвердження особи; надані відповіді про його особисті данні; данні його платіжної картки; останні здійсненні ним операції за його карткою; платіжна картка знаходиться у довіреній особі для вчинення певних дій.

Отже, в суді встановлено, що 06 травня 2024 року та 09 травня 2024 року АТ «Ощадбанк» були проведені фізичні ідентифікації Клієнта Банку ОСОБА_1 з паспортом громадянина України.

Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши подані сторонами докази та обставини справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість та правомірність позовних вимог. Також встановлено, що рахунки позивача були заблоковані відповідачем безпідставно, що підтверджено матеріалами справи, тому позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до п/п 1,2 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01 січня 2024 року складає 3028,00 грн.

Розмір судового збору за подання даної позовної заяви становить 1211,20 грн.

Таким чином, оскільки за результатами розгляду справи позовні вимоги задоволено, а позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів», тому з відповідача у дохід держави необхідно стягнути судовий збір за подання позову у розмірі 1211,20 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 23, 999, 1187, 1188 ЦК України ст.ст. 4,76-81,133, 137, 141, 258,259,264,265,268 ЦПК України, суд -,

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про захист прав споживачів задовольнити.

Зобов`язати АТ «Державний ощадний банк України» () відновити обслуговування платіжних карток та рахунків зі зняттям усіх наявних обмежень та блокувань, відкритих у АТ «ОщадБанк» на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 .

Зобов`язати АТ «Державний ощадний банк України» () відновити здійснення всіх операцій по карткам та рахункам, відкритих у АТ «ОщадБанк» на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 .

Зобов`язати АТ «Державний ощадний банк України» () відновити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 доступ в особистому кабінеті веб-банкінгу «Ощад24/7».

Стягнути з Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (адреса: 01001 м. Київ, вул. Госпітальна, буд. 12-Г, ), на користь держави на рахунок UA0026001, отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), , Код класифікації доходів бюджету: 22030106, судовий збір у сумі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп.

Повний текст рішення виготовлений 29 квітня 2025 року.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду І.О. Сидоренко