Дата документу 17.04.2025Справа № 554/9993/23
Провадження № 2/554/1173/2025
У Х В А Л А

17 квітня 2025 року м.Полтава

Октябрський районний суд м.Полтави у складі:

головуючого судді Черняєвої Т.М.,

за участю секретаря Звігольської О.Ю.,

представника позивача адвоката Кулішова В.П.,

представника відповідача адвоката Приліпко І.Л.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю та поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю та поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю.

16.04.2025 року на адресу суду надійшла заява представника позивачки адвоката Кулішова В.П. про зменшення розміру позовних вимог, яка обґрунтована тим, що згідно висновку за результатом проведення судової транспортно-товарознавчої експертизи судового експерта Єфременко В.В. Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» №1446 від 18.02.2025 року визначено ринкову вартість автомобіля та мотоцикла. Відповідачем не спростовано набуття спірного майна під час шлюбу та не спростовувалась презумпція рівності часток у праві спільної власності подружжя, і враховуючи висновок експерта та ст.69,70 СК України, як казано у висновку експерта: ринкова вартість автомобіля складає 516 288,94 гривень, тому позивач має право на грошову компенсацію за 1/2 частку вартості автомобіля «CHRYSLER» «PACIFICA», д.н.з. НОМЕР_1 у розмірі 258 144,47 грн. Ринкова вартість мотоцикла «HARLEY-DAVIDSON FLTRU» становить 502 327,53 грн., тому позивач має право на грошову компенсацію за 1/2 частку вартості мотоцикла в розмірі 251 163,76 грн. Крім того, позивачем сплачено за проведення судової автотоварознавчої експертизи 4922,40 гривень, тобто позивач поніс додаткові витрати та прохає суд їх врахувати під час ухвалення рішення по справі та розподілу судових витрат. В підтвердження позивачем надавалась квитанція про сплату за проведення судової експертизи.

Інші позовні вимоги позивач не змінює. Проте, просить повернути ОСОБА_1 народження надлишково сплачений судовий збір.

Також, 16.04.2025 року на адресу суду надійшла заява представника позивачки адвоката Кулішова В.П. про виклику у судове засідання та допит у якості свідка ОСОБА_3 , який є батьком позивачки та може повідомити стосовно обставин купівлі спірних автомобіля та мотоцикла та походження коштів на їх придбання.

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про місце, дату та час судового розгляду.

Представник позивачки у судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про місце, дату та час судового розгляду.

Представник відповідача заперечувала проти задоволення клопотань.

Суд, заслухавши представника позивача та представника відповідача, дослідивши зміст клопотань та матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.2 ст.49 ЦПК України, позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

31 травня 2023 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в рамках справи № 916/1029/22 (ЄДРСРУ № 111249417) досліджував питання щодо особливостей зміни предмету позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 10.11.2021 у справі № 916/1988/20.

Верховний Суд також звертає увагу, що у постанові Верховного Суду від 03.08.2020 у справі № 911/2139/19, зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог тощо. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також зі змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Верховний суд зазначає, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Аналогічний висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі №234/11607/20 (провадження № 61-15126св21).

Відповідно до ст. 69 ЦПК України, свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи. Свідок зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом у визначений час і дати правдиві показання про відомі йому обставини.

Відповідно до ст. 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Оскільки, позивачка, через свого представника, правомірно до закінчення підготовчого засідання подала заяву про зміну предмету позову, суд вважає за необхідне заяву про зменшення позовних вимог прийняти до розгляду. Також, суд вважає обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню клопотання представника позивача про виклик та допит у судовому засіданні свідка.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Так, при подачі позовної заяви, позивачкою сплачено судовий збір у сумі 6860,67 грн.

Згідно змінених позовних вимог підлягає сплаті 5093,00 грн (1% від ціни позову), а отже, різниця підлягає поверненню позивачці, як надлишково сплачених судовий збір.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.49, 53, 69, 91 ЦПК України, ст.7 ЗУ «Про судовий збір», -

ВСТАНОВИВ :

Клопотання представника позивачки адвоката Кулішова Володимира Петровича про зменшення розміру позовних вимог та виклик свідка задовольнити.

Прийняти заяву про зменшення позовних вимог у справі №554/9993/23.

Повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надлишково сплачений судовий збір у сумі 1767,67 грн (одна тисяча сімсот шістдесят сім гривень 67 копійок).

Викликати у судове засідання та допитати у якості свідка:

1. ОСОБА_4 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Попередити свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи та свідку.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://оk.pl.court.gov.ua/sud1622/.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлено 18.04.2025 року.

Суддя Т.М.Черняєва