Справа № 490/6707/24

Центральний районний суд м. Миколаєва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2025 року Центральний районний суд м. Миколаєва у складі

головуючого судді - Черенкової Н.П.

при секретарі - Романової К.Т.,

за участю: позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - адвоката Ткачук Г.Ю.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном шляхом вселення та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2024 року ОСОБА_2 звернулася до суду з даним позовом до відповідача, в якій просила: вселити її в садовий будинок, що розташований на земельній ділянці № НОМЕР_1 в садовому товаристві «Активіст» у місті Миколаєві; зобов`язати ОСОБА_3 не чинити перешкоди у користуванні садовим будинком, що розташований на земельній ділянці № НОМЕР_1 в садовому товаристві «Активіст» у м.Миколаєві.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.08.2024 року дану справу передано на розгляд судді Черенковій Н.П.

Ухвалою судді від 08.08.2024 року дану позовну заяву залишено без руху, надано позивачці строк на усунення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали, шляхом подання заяви у новій редакції з наданням відповідних документів та сплати судового збору.

16.09.2024 року від ОСОБА_2 , на виконання вимог ухвали від 08.08.2024 року, надійшла заява про усунення недоліків, з доданою позовною заявою в новій редакції, в якій просила: вселити її в садовий будинок, що розташований на земельній ділянці АДРЕСА_1 ; зобов`язати ОСОБА_3 не чинити перешкоди у користуванні садовим будинком, що розташований на земельній ділянці № НОМЕР_1 в садовому товаристві «Активіст» у м.Миколаєві, шляхом надання безперешкодного доступу ОСОБА_2 до садового будинку.

Ухвалою судді від 17.09.2024 року відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання на 09.12.2024 року.

Ухвалою суду від 30.09.2024 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном шляхом вселення та зобов`язання вчинити певні дії.

Підготовче судове засідання 09.12.2024 року відкладено на 29.01.2025 р. у зв`язку з неявкою сторін у справі.

29.01.2025 р. підготовче судове засідання відкладено на 23.04.2025 р., в зв`язку з наданням представником відповідача - адвокатом Скаловим С.Ю. клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з необхідністю надання адвокатом правової допомоги відповідачу та представництва його інтересів та з метою надання адвокату часу для вивчення матеріалів справи.

22.04.2025 року від адвоката Скалова С.Ю. надійшла заява про припинення повноважень представника відповідача.

23.04.2025 року від адвоката Власенка С.О., який представляє інтереси відповідача, надійшла заява про відкладення розгляду справи, в зв`язку з його вступом у справу в якості представника ОСОБА_3 та для надання можливості ознайомитися з матеріалами справи.

У підготовчому судовому засіданні позивачка та її адвокат позовні вимоги підтримали, щодо можливості продовження процесуального строку на надання відповідачем відзиву на позовну заяву не заперечували.

Відповідач або його представник в підготовче судове засідання не з`явилися, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином.

Суд вважає,що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За ч. 3 ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у своїй Постанові від 14.07.2022 року № 260/4504/20 вказав наступне.

Верховний Суд вже неодноразово у своїх рішеннях, зокрема у справах №802/562/18-а, №826/4504/17, звертав увагу на те, що повноваження щодо відкладення судового розгляду на підставі поданого учасниками судового процесу клопотання є дискреційними.

Та обставина, що відповідні повноваження суду є дискреційними не створює імунітету від перевірки належності застосування судом свого розсуду при розгляді справи на предмет відповідності такого цілям та завданням, які стоять перед судом, та в аспекті відповідності таких дій принципу верховенства права як стримуючого фактору.

При цьому будь-який законодавчий припис, що встановлює певні межі розсуду, повинен бути оцінений на предмет дотримання фундаментальних вимог верховенства права, зокрема щодо співмірності (пропорційності) тій меті, за якою законом передбачене відповідне обмеження, або яке відбулось унаслідок застосування розсуду суду.

Пропорційність є загальною умовою для вирішення всіх процесуальних питань у межах дискреційних повноважень і повинна належно застосовуватись на кожній стадії правозастосування.

Оцінюючи дотримання принципу пропорційності, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

При цьому, судова дискреція щодо оцінки обставин, які не дають можливості особі прийняти участь у судовому засіданні, на предмет їх поважності чи неповажності для цілей відкладення судового розгляду не має абсолютних меж. Суд має враховувати конкретну ситуацію та обґрунтування особи, яка просить суд відкласти судовий розгляд, відповідне обґрунтування не має бути абстрактним, а обставини, наведені у ньому, повинні бути підтверджені належною доказовою базою. Тобто реалізація відповідної дискреції суду щодо кваліфікації наведених учасником судового процесу у клопотанні про відкладення судового розгляду обставин має здійснюватися індивідуально з урахуванням принципу верховенства права. Це зумовлено тим, що сама концепція верховенства права передбачає суд як найдієвіший інструмент її застосування, адже тільки суд може вийти за межі формального права та визначити доцільне та належне регулювання в кожній конкретній ситуації. При цьому для цілей дотримання принципу верховенства права суд повинен обирати такий варіант вирішення клопотання про відкладення судового засідання, який є максимально доцільним та справедливим у відповідній ситуації, а обраний ним процесуальний наслідок розгляду відповідного клопотання, як результат реалізації наданих йому дискреційних повноважень, завжди вимагає мотивації зробленого вибору.

Суд також нагадує, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі "Шульга проти України").

З огляду на пункт шостий статті 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

На підставі частини третьої статті 13 ЦК України, не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Згідно ч.ч.1,2, ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Учасники справи зобов`язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;

3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;

4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ст. 189 ЦПК України, завданням підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

За такого, враховуючи закінчення строку підготовчого провадження, суд вважає за можливе підготовче судове засідання закрити та призначити справу до розгляду по суті, а також надати можливість сторонами до початку розгляду справи по суті надати докази у підтвердження позовних вимог та заперечень проти позову.

У відповідності до ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.189, 197, 198, 200, ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном шляхом вселення та зобов`язання вчинити певні дії.

З урахуванням надмірного навантаження призначити справу до судового розгляду по суті на 23.06.2025 року на 10.00 год., встановивши порядок дослідження доказів у справі із вступного слова сторін, дослідження письмових доказів.

Надати можливість сторонами до початку розгляду справи по суті надати докази у підтвердження позовних вимог та заперечень проти позову.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Черенкова