Справа № 361/8283/24
Провадження № 2/361/4868/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.03.25

13 березня 2024 р. м.Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Писанець Н.В.,

при секретарі Бондар Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Бровари у загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору Десята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області знаходилась цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , у інтересах якого діє адвокат Хитрук І.С., до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору Десята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна бабця позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 Після її смерті, відкрилась спадщина на будинок та земельну ділянку під ним, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :06:009:0025, площею 500 кв.м, а також до складу спадщини входить 1/3 частка квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 . Іншими співвласниками вищевказаної квартири були дід позивача - ОСОБА_4 (помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та батько позивача - ОСОБА_5 (помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ). За правом представлення, спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 є позивач ОСОБА_1 , як її онук, оскільки його батько ОСОБА_5 - помер ІНФОРМАЦІЯ_3 та мати ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняла відповідач ОСОБА_2 , звернувшись з заявою до Десятої Київської державної нотаріальної контори, на підставі якої була заведена спадкова справа №305/2024.

Позивач з 08.10.2020 року проживає в Канаді, що підтверджується відміткою у його паспорті. Представник позивача Манжос В.І., діючи за довіреністю, направив поштовим відправленням до Десятої Київської державної нотаріальної контори заяву ОСОБА_1 про прийняття спадщини. Вказана заява була складена позивачем 12.02.2024 року у Канаді (провінція Манітоба), на якій здійснено апостиль та яку засвідчено приватним нотаріусом Канади Міхаелет Агдана 16.02.2024р., отримана нотаріальною конторою 16.07.2024р. Постановою нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульгою С.В. від 14.08.2024р. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи наведене, а також той факт, що позивач перебуває на значній відстані від спадкодавця, а також, що пропуск строку на прийняття спадщини був пропущений незначний, просить суд визначити позивачу ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

У подальшому, уточнивши позовні вимоги, представник позивача просив суд визначити позивачу ОСОБА_1 вищевказаний додатковий строк тривалістю шість місяців та залишити на позивачеві судові витрати.

Сповіщений належним чином позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Хитрук І.С. до зали суду не з`явились, надали заяву про розгляд справи за їх відсутності, наполягали на задоволенні уточнених позовних вимог.

Належним чином сповіщена про час та дату розгляду справи, відповідач ОСОБА_2 та її представник адвокат Паламарчук О.В., до зали суду не з`явились, направили до суду заяву, у якій визнали позовні вимоги, просили суд розглядати справу за їх відсутності.

Представник третьої особи без самостійних вимог на предмет спору Десята Київська державна нотаріальна контора будучи належним чином сповіщеним про час та дату розгляду справи, до зали суду не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, суд приходить до наступних висновків.

Із матеріалів справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна бабця позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Факт перебування позивача за кордоном у Канаді з 08.10.2020 року підтверджується відміткою у його закордонному паспорті.

Відповідно до змісту спадкової справи №305/2024, із заявами про прийняття спадщини звернулись ОСОБА_2 - 10.06.2024 р. та ОСОБА_1 , від імені якого діяв ОСОБА_7 - 14.08.2024р.

Постановою нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульгою С.В. від 14.08.2024р. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Нотаріусом рекомендовано з питання встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини звернутися до суду.

15.08.2024 року позивач звернувся до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У відповідності до ст.1217ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно дост.1222ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини , а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст.ст.1216-1218ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. В обох випадках спадкоємцями можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини, і, крім того, юридичні особи та інші учасники цивільних відносин.

Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Відповідно до ст.ст.1296-1298ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування. Так, для прийняття спадщини спадкоємцем необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщин.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкодавця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст.1270ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24постанови від30травня 2008року №7«Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року № 6-1320цс17.

Тобто, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Обставини, на які посилається позивач, а саме перебування його за кордоном протягом тривалого часу суд вважає поважною причиною.

Враховуючи викладене суд вважає можливим задовольнити його позовні вимоги.

Відповідно до змісту клопотання представника позивача від 13.03.2025р., залишає судові витрати на позивачеві.

Керуючись ст.ст. 328, 392, 1216, 1217, 1222, 1225, 1261, 1268, 1272 -1275, 1296-1298 ЦК України, ст.ст.. 6, 12, 141, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору Десята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк тривалістю шість місяців з дня набрання рішенням суду законної сили - для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, які не були присутні у судовому засіданні під час ухвалення судового рішення, мають право подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Писанець Н.В.