Справа № 308/3851/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Наумова Н.В., отримавши позовну заяву Моторно (транспортного) страхового бюро України, в інтересах якого діє адвокат Сечко С.В. до відповідача ОСОБА_1 , про стягнення суми сплаченого майнового відшкодування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач Моторно (транспортну) страхове бюро України, в інтересах якого діє адвокат Сечко С.В. звернулося до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 , про стягнення суми сплаченого майнового відшкодування.

Згідно ухвали від 18.03.2025 року позовну заяву Моторно (транспортного) страхового бюро України, в інтересах якого діє адвокат Сечко С.В. до відповідача ОСОБА_1 , про стягнення суми сплаченого майнового відшкодування залишено без руху.

Судом у порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України направлено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому закону порядку місце проживання відповідача.

Згідно з відповіддю на вказаний запит, наданою ГУ ДМС у Закарпатській області, за наявними обліками ГУ ДМС у Закарпатській області ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 значить знятий з реєстраційного обліку 10.07.2024 як померлий з адреси: АДРЕСА_1 .

Під час вирішення питання щодо належних процесуальних дій суду у разі встановлення факту смерті відповідача, що настала до моменту подання позову, слід виходити з визначення цивільної процесуальної правоздатності як передумови виникнення процесуальних відносин між сторонами.

Відповідно до положень ст. 25, 30 ЦК України, ст. 46-48 ЦПК України позов може бути поданий лише до особи (відповідача), яка має цивільну процесуальну правоздатність та дієздатність. З моменту смерті фізичної особи цивільна процесуальна правоздатність та дієздатність припиняється.

При цьому, якщо фізична особа відповідач у справі, помер до подання позову, а права і обов`язки померлого переходять до його спадкоємців чи іншої особи, позивач повинен подати позов безпосередньо до його спадкоємців чи іншої особи.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі, серед іншого, у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

З наведеного вбачається, що дана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

При цьому ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі, та визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю, після відкриття провадження у справі.

Отже, результати аналізу зазначених правових норм дають підстави для висновку про те, що чинним законодавством України не передбачено можливості пред`явлення позову до особи, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ч. 4 ст. 25 ЦК України припинилася. При цьому вирішення питання щодо належних процесуальних дій суду у наведеному випадку залежить від стадії судового провадження, на якій судом було встановлено факт пред`явлення позову до померлої особи.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 23 січня 2018 року у справі №489/4072/16-ц.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі якщо, настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

З огляду на викладене та беручи до уваги об`єкт спірних правовідносин, що виник з приводу стягнення заборгованості за кредитним договором, вважаю, що у відкритті провадження у цивільній справі за даним позовом слід відмовити, оскільки суду стало відомо про смерть відповідача до відкриття провадження у справі, тобто цивільна правоздатність відповідача у відповідності до приписів ст. 46 ЦК України припинилася до звернення позивача до суду з позовом.

Керуючись ст. 186, 261, 354, 355 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У відкритті провадження у цивільній справі за позовною заявою Моторно (транспортного) страхового бюро України, в інтересах якого діє адвокат Сечко С.В. до відповідача ОСОБА_1 , про стягнення суми сплаченого майнового відшкодування відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання) безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Н.В. Наумова