Провадження № 2/761/3990/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Фролової І. В.,

секретаря судового засідання - Бордусенка Б. С.,

за участі:

позивачки - ОСОБА_1 ,

представника позивачки - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - ОСОБА_6,

представника відповідача - ОСОБА_7,

представника третьої особи - Ольховської О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про прийняття заяви про зміну предмета позову представника позивачки ОСОБА_1 - адвокатки Власюк Катерини Петрівни у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Тячівської районної державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, Орган опіки та піклування Тячівської міської ради Закарпатської області про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною матір`ю, яка проживає окремо від неї та встановлення порядку участі у вихованні та спілкуванні з дитиною,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Тячівської районної державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, Орган опіки та піклування Тячівської міської ради Закарпатської області про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною матір`ю, яка проживає окремо від неї та встановлення порядку участі у вихованні та спілкуванні з дитиною.

У своїй позовній заяві просила суд:

1) Зобов?язати ОСОБА_3 не перешкоджати ОСОБА_1 брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

2) Визначити наступні способи участі ОСОБА_1 у вихованні доньки ОСОБА_4 , « ІНФОРМАЦІЯ_1 , особисте спілкування:

- Щотижня у будні дні з 08:00 години кожної середи до 12:00 години кожної суботи та щомісячно - у вихідні дні з 12:00 години кожної першої суботи до 20:00 години кожної першої неділі, з 12:00 години кожної третьої суботи до 20:00 години кожної третьої неділі, та коли випадає п?ята субота, з 12:00 години кожної п?ятої суботи до 20:00 години кожної п?ятої неділі. Включаючи, але не обмежуючись, весняними, літніми, осінніми та зимовими канікулами у навчальних закладах, які відвідує ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

- 1(один) тиждень на зимових канікулах.

- 6 (тижнів) тижні на канікулах влітку, з можливістю возити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на відпочинок та оздоровлювати.

- 3 (три) дні на осінніх та весняних канікулах.

- в день побачення ОСОБА_5 з донькою, вона має право забирати доньку з дому/школи особисто.

3). Зобов?язати ОСОБА_3 , за два дні до дня зустрічі ОСОБА_5 з донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надати її точну інформацію щодо фактичного місця навчання, проживання, перебування дитини, а у разі настання таких змін, повідомити про це її особисто на наступний день з дня настання таких обставин.

Ухвалою суду від 22 серпня 2023 року було відкрито провадження у справі, призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

На адресу суду надійшла заява про зміну предмета позову представника позивачки ОСОБА_1 - адвокатки Власюк Катерини Петрівни.

В своїй заяві про зміну предмету позову просила суд:

1) Визначити місце проживання малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , почергово з кожним з батьків, у такому порядку: тиждень з матір?ю ОСОБА_1 , тиждень з батьком ОСОБА_3 ;

2) Визначити, що тижневий період проживання дитини з кожним з батьків починається з 10:00 год. неділі та завершується через тиждень о 10.00 год. Неділі;

3) Визначити, що перший тиждень з неділі після прийняття рішення дитина проживає з матір?ю;

4) По завершенні одного тижня, протягом якого дитина проживала з батьком чи матір?ю, той з батьків, з ким дитина проживала, зобов?язаний супроводити (привезти) дитину до місця проживання іншого з батьків та передати під фізичну опіку іншого з батьків.

У судовому засіданні представник позивача просив суд прийняти до розгляду уточнену позовну заяву.

У судовому засіданні представники відповідача щодо прийняття уточненої позовної заяви заперечували.

У судовому засіданні представник третьої особи щодо задоволення клопотання поклався на розсуд суду.

Дослідивши уточнену позовну заяву та матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Такий правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 року у справі № 487/10128/14-ц.

Суд зазначає, що першочергово, у липні 2023 року Позивачка звернулась до суду із позовною заявою, у якій заявлено вимоги про зобов`язання Відповідача не перешкоджати у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі Позивачки у вихованні доньки.

Таким чином, предметом позову у першій редакції позовної заяви було усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні, тобто матеріально-правова вимога торкалась спілкування у формі «зустрічей».

Проте, як вбачається зі змісту заяви про зміну предмету позову, Позивачка просить суд визначити місце проживання дитини почергово з кожним з батьків, а отже просить змінити предмет позову.

Водночас із заяви також вбачається, що Позивачка здійснює виклад нових обставин (розділ 1, ст. 3-27) та зазначає нове обґрунтування позовних вимог (розділ 2, ст. 27-61).

Тобто Позивачка мотивує свої нові позовні вимоги новими фактичними обставинами справи та наводить нові обгрунтування на їх підтвердження.

Зокрема йдеться про обставини виконання скасованої ухвали про забезпечення позову; відомості (а точніше припущення) про зміну місця проживання та умов навчання дитини тощо.

Таким чином, у заяві йдеться також і про зміну підстави позову.

З урахуванням викладеного, суд констатує, що саме лише заперечення стороною Позивачки зміни підстав позову не впливає на факт відмінності викладених обґрунтувань від обґрунтувань, наведених у позовній заяві в її первісній редакції.

З огляду на зазначені норми процесуального права та правові висновки Верховного Суду, оскільки заява про зміну предмету позову містить нову редакцію позовної заяви, яка одночасно змінює предмет і підстави позову, а тому у прийнятті до розгляду заяви про зміну предмета позову представника позивачки ОСОБА_1 - адвокатки Власюк Катерини Петрівни слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 43, 49, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У прийнятті до розгляду заяви про зміну предмета позову представника позивачки ОСОБА_1 - адвокатки Власюк Катерини Петрівни у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Тячівської районної державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, Орган опіки та піклування Тячівської міської ради Закарпатської області про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною матір`ю, яка проживає окремо від неї та встановлення порядку участі у вихованні та спілкуванні з дитиною- відмовити та повернути заяву заявнику.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлений 28 березня 2025 року.

Суддя: