Номер провадження: 22-ц/813/2010/25
Справа № 495/558/23
Головуючий у першій інстанції Прийомова О. Ю.
Доповідач Коновалова В. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

10.04.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Коновалової В.А.,

суддів: Лозко Ю.П., Карташова О.Ю.,

з участю секретаря судового засідання

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі - приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайовича, ОСОБА_2 , Державне підприємство «СЕТАМ»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Одеського апеляційного суду в порядку спрощеного позовного провадження справу

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 ,

на рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 24 червня 2024 року,

за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Дмитра Миколайовича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів

в с т а н о в и в:

Короткий зміст позовних вимог

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області із позовом до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Д.М., ОСОБА_2 , ДП «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів, в обґрунтування якого зазначив, що він є боржником у зведеному виконавчому провадженні № 62117882, до складу якого входять: виконавчий лист № 520/5468/15-ц, виданий Київським районним судом м. Одеси 21.02.2018 року, про стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ПАТ «МАРФІН БАНК» судовий збір в сумі по 3941,32 грн з кожного, та виконавчий лист № 520/5468/15-ц, виданий Київським районним судом м. Одеси 21.02.2018 року про стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 солідарно, на користь ПАТ «МАРФІН БАНК» заборгованість за кредитним договором №366/F від 09.03.2006 року в сумі 127564,70 доларів США та 241626,20 грн.

Належне йому на праві власності майно - земельна ділянка, площею 19,80 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: АДРЕСА_1 , НОМЕР_1 кадастровий номер: :01:002:0075, що належить йому на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА № 290261 від 08.04.2005 року, виданого Білгород - Дністровським районним відділом земельних ресурсів, було арештоване приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитром Миколайовичем та реалізовано 18.08.2020 року Державним підприємством «СЕТАМ» за допомогою системи електронних торгів.

Майно придбав ОСОБА_2 за ціною 808888,00 грн, які перераховані наступним чином: 35965,45 грн - сплачено переможцем електронних торгів на поточний рахунок ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, в якості гарантійного внеску (згідно протоколу проведення електронних торгів Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України від 18.08.2020 року № 497870); 4478,95 грн - сплачено переможцем електронних торгів на поточний рахунок ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, в якості додаткової винагороди Організатора торгів (згідно квитанцій № 0.0..1 від 26.08.2020 року); 768443,60 грн - сплачено переможцем електронних торгів на рахунок з обліку депозитних сум приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Л.М. Банк: АБ «УКРГАЗБАНК», МФО: 320478, р/р: UA 78 0 2 458, отримувач: приватний виконавець Колечко Д.М., ОКПО: (згідно квитанцій №0.0..1 від 28.08.2020 року; №0.0..1 від 28.08.2020 року; №0.0..1 від 28.08.2020 року; №0.0..1 від 01.09.2020 року: №0.0..1 від 01.09.2020 року; №0.0..1 від 02.09.2020 року).

Акт видано на ім`я ОСОБА_2 на підставі протоколу проведення електронних торгів №497870 від 18.08.2020 року, акти видано 22.06.2022 року та 07.10.2022 року за №ВП 62117796.

Вважає, що зазначені торги були проведені з істотним порушенням чинного законодавства та їх результати підлягають визнанню недійсними.

Як вбачається з протоколу № 497870 проведення електронних торгів від 18.08.2020 року, сформований державним підприємством "СЕТАМ": дата та час початку та завершення торгів - 18.08.2020 року; найменування майна - земельна ділянка, площею 19,80 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: АДРЕСА_2 , діл. № НОМЕР_2 кадастровий номер: :01:002:0075; переможець торгів - ОСОБА_2 (учасник: 18); особливі ставки учасників - учасник 18, час: 2020-08-18 17:57:35, особлива ставка - 808888,00 грн; зазначені суми мають бути сплачені переможцем до 02.09.2020 року.

Разом з тим, згідно квитанцій №0.0..1 від 28.08.2020 року; №0.0..1 від 28.08.2020 року; №0.0..1 від 28.08.2020 року; № 0.0..1 від 01.09.2020 року: №0.0..1 від 01.09.2020 року; № 0.0..1 від 02.09.2020 року вбачається, що переможцем електронних торгів ОСОБА_2 вказана в протоколі №497870 проведення електронних торгів від 18.08.2020 року сума, належна до сплати, не внесена у визначений у протоколі час та не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк або в інший строк, визначений абзацом одинадцятим пункту 1 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року № 2831/5, зареєстрованого з Міністерстві юстиції України 30.09.2016 року за № 1301/29431.

Згідно копії квитанції №0.0..1 від 02.09.2020 року вбачається, що сума в розмірі 199000,00 грн внесена переможцем аукціону ОСОБА_2 на рахунок державного виконавця Колечко Д.М. 02.09.2020 року, з пропуском встановленого строку на 1 день.

Оскільки у протоколі №497870 проведення електронних торгів від 18.08.2020 року, сформований державним підприємством «СЕТАМ» вказано, що зазначені у протоколі суми мають бути сплачені переможцем до 02.09.2020 року, то останнім днем виконання зобов`язання був день, що передує цьому терміну (01.09.2020 року).

Отже, відповідач ОСОБА_2 вважається таким, що прострочив виконання взятих на себе зобов`язань.

Окрім того, приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитром Миколайовичем з порушенням встановленого законом строку були складені акти про проведенні електронні торги, так всупереч вимогам пункту 4 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведений електронний аукціон.

Натомість, акт проведення електронних торгів складено приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитром Миколайовичем від 22 червня 2022 року та від 07 жовтня 2022 року.

Позивач вважає, що зазначені торги були проведені з порушенням Порядку реалізації

ОСОБА_1 просив суд визнати недійсними електронні торги, проведені державним підприємством «Сетам» 18 серпня 2020 року з реалізації лоту № 435733 об`єкту нерухомого майна земельної ділянки, загальною площею 19,8 га, кадастровий номер :01:002:0075, що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , 4, АДРЕСА_4 ; визнати недійсним та скасувати протокол № 497870 проведення електронних торгів від 18 серпня 2020 року, сформований державним підприємством «Сетам»; визнати недійсним та скасувати акт про проведені електронні торги від 22 червня 2022 року, затверджений приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області та акт про проведені електронні торги від 07 жовтня 2022 року, затверджений приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області рішенням від 24 червня 2024 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Д.М., ОСОБА_2 , ДП «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів відмовив.

Суд першої інстанції виходив з того, що при підготовці та проведенні прилюдних торгів з реалізації земельної ділянки, що відбулися 18 серпня 2020 року, не встановлено наявності порушень організатором прилюдних торгів, що могли вплинути на результат торгів, тобто не встановлено не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. тому суд дійшов висновку, що електронні торги проведенні з дотриманням «Порядку реалізації арештованого майна», затвердженого Міністерством юстиції України від 30.09.2016 року та вимог чинного законодавства України, відсутні підстави для визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів та акту про проведення електронних торгів від 22.06.2022 року.

Щодо застосування строку позовної давності до вказаних вимог позивача, заявленими відповідачами по справі, суд зазначив, що електронні торги проведенні 18 серпня 2020 року, згідно Протоколу №497870 проведення електронних торгів, дата завершення 18.08.2020 о 18 годині 07 хв., однак позивач звернувся до суду за захистом свого порушеного права лише 19 січня 2023 року, тобто з пропущеним строком позовної давності. Разом з тим, оскільки позовні вимоги позивачем не доведені, необґрунтовані, тому суд дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні позову виключно, у зв`язку з їх необґрунтованістю.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області віл 24 червня 2024 року по справі № 495/558/23 за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Д.М., ОСОБА_2 , ДП «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів, ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М., ОСОБА_2 , ДП «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів у повному обсязі, посилаючись на неповне з`ясування обставин справи, що мають значення для справи, порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

(1) Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що судом першої інстанції не було належним чином здійснено оцінку доказів, не встановлено дійсних спірних правових відносин, які склалися між сторонами, суд першої інстанції дійшов помилково висновку, що при підготовці та проведенні електронних торгів з реалізації земельної ділянки, що відбулися 18 серпня 2020 року, не встановлено наявності порушень організатором електронних торгів, що могли вплинути на результат торгів, тобто не встановлено не тільки недотримання норм закону під час проведення електронних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання електронних торгів недійсними.

Скаржник посилається, що спірна земельна ділянка за своїм цільовим призначенням відноситься до категорії земель сільськогосподарського призначення, які за чинним законодавством України станом на день вчинення договору купівлі-продажу були обмежені своїм обігом у цивільному обороті законодавчим мораторієм. Ця земельна ділянка не могла бути об`єктом цивільно-правових угод, зокрема, купівлі-продажу, 18.08.2020 року. Тобто, 18.08.2020 року, на день вчинення правочину купівлі-продажу земельної ділянки, що призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва , котре передбачає її товарне сільськогосподарське використання, існував мораторій на її відчуження, а тому протокол № 497870 проведення електронних торгів від 18.08.2020 року та акти про проведенні електроні торги є недійсним з моменту їх укладення. Покупець спірної земельної ділянки не набув права власності на неї за договором від 18 вересня 2020 року, оскільки приватним виконавцем та організатором торгів ДП «СЕТАМ» під час його посвідчення було порушено порядок, встановлений законом, а саме не враховано мораторій згідно з підпунктом б) пункту 15 розділу Х «Перехідні положення» ЗК України 2001 року.

Скаржник вважає, що обраний ним спосіб захисту відповідає загальним засадам, передбаченим ст. 15, 16 ЦК України.

(2) Позиція інших учасників справи

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 20.09.2024 року роз`яснювалось приватному виконавцю виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М., ОСОБА_2 , ДП «СЕТАМ» право подання до апеляційного суду відзиву на апеляційну скаргу.

Копію ухвали про відкриття провадження та копію апеляційної скарги Державне підприємство «Сетам» отримало в особистому кабінеті підсистеми (модуля) Електронний суд 11.10.2024 року та 05.08.2024 року відповідно, що підтверджується довідками.

ОСОБА_2 копію ухвали про відкриття провадження та копію апеляційної скарги отримав в особистому кабінеті підсистеми (модуля) Електронний суд 11.10.2024 року та 05.08.2024 року відповідно, що підтверджується довідками.

Приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. копію ухвали про відкриття провадження та копію апеляційної скарги отримав в особистому кабінеті підсистеми (модуля) Електронний суд 11.10.2024 року та 05.08.2024 року відповідно, що підтверджується довідками.

Представник ОСОБА_2 ОСОБА_5 копію ухвали про відкриття провадження та копію апеляційної скарги отримала в особистому кабінеті підсистеми (модуля) Електронний суд 07.01.2025 року, що підтверджується довідками.

Представник ОСОБА_2 ОСОБА_5 у відзиві на апеляційну просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити, посилаючись на те, що електронні торги проведенні з дотриманням «Порядку реалізації арештованого майна», затвердженого Міністерством юстиції України від 30.09.2016 року та вимог чинного законодавства України, а тому відсутні підстави для визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів та акту про проведення електронних торгів від 22.06.2022 року, а винесене судом першої інстанції рішення по справі є законним та обґрунтованим.

ОСОБА_1 повідомлений у відповідності до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України.

Приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М., ОСОБА_2 , ДП «СЕТАМ», представник ОСОБА_2 ОСОБА_5 судові повістки отримали 30.01.2025 року в особистому кабінеті Електронного суду, що підтверджується довідками.

ОСОБА_2 , представник ОСОБА_2 Дмитрійчук А.А., які приймали участь у судовому засіданні в режимі відео конференції, апеляційну скаргу просили залишити без задоволення.

Представник приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. адвокат Зауліна О.Г. в судовому засіданні просила апеляційну скаргу залишити без задоволення.

ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність й обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду приходить до наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції вважав, що при підготовці та проведенні прилюдних торгів з реалізації земельної ділянки, що відбулися 18 серпня 2020 року, не встановлено наявності порушень організатором прилюдних торгів, що могли вплинути на результат торгів, тобто не встановлено не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. тому суд дійшов висновку, що електронні торги проведенні з дотриманням «Порядку реалізації арештованого майна», затвердженого Міністерством юстиції України від 30.09.2016 року та вимог чинного законодавства України, відсутні підстави для визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів та акту про проведення електронних торгів від 22.06.2022 року.

Щодо застосування строку позовної давності до вказаних вимог позивача, заявленими відповідачами по справі, суд зазначив, що електронні торги проведенні 18 серпня 2020 року, згідно Протоколу №497870 проведення електронних торгів, дата завершення 18.08.2020 о 18 годині 07 хв., однак позивач звернувся до суду за захистом свого порушеного права лише 19 січня 2023 року, тобто з пропущеним строком позовної давності. Разом з тим, оскільки позовні вимоги позивачем не доведені, необґрунтовані, тому суд дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні позову виключно, у зв`язку з їх необґрунтованістю.

Проаналізувавши встановлені судом першої інстанції обставини у справі, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що на примусовому виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитра Миколайовича перебувало зведене виконавче провадження № 62117882, до складу якого входять: виконавчий лист № 520/5468/15-ц, виданий Київським районним судом м. Одеси про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «МАРФІН БАНК», правонаступником якого є ТОВ «ШОР ХАУС», судового збору в сумі по 3941,32 грн з кожного та виконавчий лист № 520/5468/15-ц, виданий Київським районним судом м. Одеси про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «МАРФІН БАНК» правонаступником якого є ТОВ «ШОР ХАУС», заборгованості за Кредитним договором №366/F від 09.03.2006 року в сумі 127 564,70 доларів США та 241 626,20 грн.

31.01.2018 року по справі № 520/5468/15-ц, Апеляційним Судом Одеської області постановлена ухвала, якою задоволено заяву представника ПАТ «Марфін Банк» - Лапінської Олени Миколаївни про виправлення описки та зазначено, що в резолютивній частині ухвали правильним вважати написання «залучити до участі у справі правонаступника позивача Публічного акціонерного товариства «Марфін Банк» - Товариство з обмеженою відповідальністю «ШОР ХАУС»».

18.05.2020 року приватним виконавцем винесені постанови про відкриття виконавчих проваджень ВП № 62117796, № 62117561 з примусового виконання вищезазначених виконавчих документів, які були надіслані сторонам виконавчого провадження рекомендованою кореспонденцію з повідомленням про вручення 18.05.2020 року за вих. № 1223, №1219.

18 травня 2020 року приватним виконавцем винесені постанови № 62117796, № 62117561 про стягнення з боржника основної винагороди приватного виконавця, загальна сума якої склала 12 756,47 грн та 24 556,75 грн.

18 травня 2020 року, у відповідності до ст. 30 Закону України «Про виконавче провадження», виконавчі провадження № 62117796, №62117561, відносно боржника ОСОБА_6 , об`єднанні в зведене виконавче провадження за № 62117882.

У день винесення постанови про об`єднання виконавчих проваджень в зведене виконавче провадження за № 62117882 винесена постанова про арешт майна та коштів боржника, якою накладено арешт на все рухоме та нерухоме майно, а також на грошові кошти всіх видів валют та банківських металів, що знаходяться на всіх рахунках боржника ОСОБА_1 .

Відомості про арешт рухомого та нерухомого майна боржника внесено до відповідних державних реєстрів. Постанови про арешт коштів були надіслані до банків.

В результаті вжитих приватним виконавцем заходів примусового виконання рішень, передбачених Закону України «Про виконавче провадження», описано, арештовано, визначено ринкову вартість, передано на примусову реалізацію за допомогою системи електронних торгів, арештованим майном CETAM - https://setam.net.ua/auction.

Судом першої інстанції встановлено, що до 31 грудня 2012 року права на землю реєструвалися державними органами земельних ресурсів із присвоєнням ділянці кадастрового номеру та видачею державного акту на право приватної власності на землю, тому не можливо було вирішити питання щодо звернення стягнення на нерухоме майно боржника, право власності на яке не зареєстровано в установленому законом порядку.

Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 21.07.2020 року подання Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Д.М. про вирішення питання щодо звернення стягнення на нерухоме майно боржника ОСОБА_1 задоволено. Надано дозвіл Приватному виконавцю виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. на звернення стягнення на нерухоме майно ОСОБА_1 , яке не зареєстроване в установленому законом порядку, а саме на земельну ділянку, сільськогосподарського виробництва, за адресою: АДРЕСА_5 кадастровий номер: :01:002:0075.

Суд надаючи дозвіл на звернення стягнення виходив з того, що право власності на земельну ділянку, площею 19,80 га цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: АДРЕСА_5 , кадастровий номер: :01:002:0075, не зареєстровано за ОСОБА_7 в установленому законом порядку, що унеможливлювало звернення стягнення на нерухоме майно боржника, для погашення заборгованості за рішенням суду.

Постановою Одеського апеляційного суду від 16 грудня 2020 року по справі № 520/5468/15-ц апеляційну скаргу ОСОБА_8 залишено без задоволення, ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 21 липня 2020 року залишено без змін.

Постановою Верховного суду від 30 червня 2021 року, касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 21 липня 2020 року та Постанову Одеського апеляційного суду від 16 грудня 2020 року залишено без змін.

Згідно із Протоколом № 497870 від 18.08.2020 року про проведення електронних торгів покупцем земельної ділянки, площею 19,80 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: АДРЕСА_1 , НОМЕР_1 кадастровий номер: :01:002:0075 є ОСОБА_2 , що запропонував найвищу ціну - 808 888,00 грн.

22.06.2022 року ОСОБА_2 , на підставі його заяви видано Акт про проведені електронні торги, що був внесений до АСВП 07.10.2022 року, у зв`язку із тим, що станом на 22.06.2022 року приватному виконавцю не було відновлено доступ до АСВП.

Звертаючись до суду із вимогою про визнання недійсними електронних торгів, позивач як на підставу недійсності посилається на те, що торги проведені з істотним порушенням Порядку реалізації арештованого майна, а саме: переможцем електронних торгів ОСОБА_2 вказана в протоколі № 497870 проведення електронних торгів від 18.08.2020 року сума належна до сплати 808888 грн не внесена у визначений у протоколі час до 01 вересня 2020 року, так останній платіж в сумі 199000 грн внесено на рахунок приватного виконавця 02.09.2020 року з пропуском встановленого строку на 1 день; приватним виконавцем з порушенням встановленого законом строку були складені акти про проведенні електронні торги, його не було належним чином повідомлено про проведення прилюдних торгів.

Відповідно до ч. 1 ст. 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За приписами ч. 4 ст. 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку.

Таким чином, відчуження майна шляхом проведення електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених ч.ч. 1-3 та ч.ч. 5,6 ст. 203 ЦК України.

Частиною першою статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини третьої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

У приватному праві недійсність (нікчемність чи оспорюваність) може стосуватися або «вражати» договір, правочин, акт органу юридичної особи, державну реєстрацію чи документ. Недійсність правочину чи договору як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати, а не застосовуватися з іншою метою. Тлумачення статей 215, 216 ЦК України свідчить, що для визнання судом оспорюваного правочину недійсним необхідним є: пред`явлення позову однією із сторін правочину або іншою заінтересованою особою; наявність підстав для оспорення правочину; встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Як наявність підстав для визнання оспорюваного правочину недійсним, так і порушення суб`єктивного цивільного права або інтересу особи, яка звернулася до суду, має встановлюватися саме на момент вчинення оспорюваного правочину» (див., зокрема постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 січня 2022 року у справі № 754/5554/16-ц (провадження № 61-5251св21).

У постанові Верховного Суду від 20 грудня 2023 року у справі № 372/2159/19 викладено висновок, що для визнання судом торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання торгів недійсними (порушення правил проведення торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. При цьому наявність підстав для визнання торгів недійсними має встановлюватися судом на момент їх проведення. Разом із тим порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення торгів, у тому числі щодо накладення арешту на майно, визначення черговості звернення стягнення на майно боржника, проведення його оцінки тощо, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Схожий висновок викладений, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 678/301/12 (провадження № 14-624цс18), від 15 січня 2020 року у справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19).

Верховний Суд у постанові від 21 липня 2022 року у справі № 519/761/15-ц зазначив, що сам по собі факт неналежного повідомлення боржника стосовно проведення прилюдних торгів чи втрата чинності звіту про оцінку майна не можуть бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, встановленню підлягають порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц зазначено, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Згідно із п. 1 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 (далі - «Порядок») на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем приданого ним на електронних торгах майна та розподіляється Організатором відповідно до пункту 2 розділу ІІІ цього Порядку; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової.

У відповідності до ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Банківський день, це робочий день, протягом якого банк здійснює банківські операції.

Відповідно до ст. 73 КЗпП України, 24 серпня (День незалежності України) є святковим і неробочим днем.

Із матеріалів справи вбачається, що 18.08.2020 року системою сформовано Протокол № 497870 про проведення електронних торгів з продажу земельної ділянки, площею 19,80 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за адресою: АДРЕСА_5 , кадастровий номер: :01:002:0075, згідно із яким переможцем торгів є ОСОБА_2 , суми мають бути сплачені переможцем до 02.09.2020 року.

Згідно квитанції № 0.0..1 переможцем електронних торгів ОСОБА_2 сума 199000 грн за протоколом № 497870 внесена 02.09.2020 року.

Листом від 23.03.2023 року ДП «Сетам» повідомило, шо пунктом 1 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5, визначено, що на підставі копії протоколу переможець електронного аукціону протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунок за придбане на електронних торгах майно. Строки для сплати за придбане на електронному аукціоні майно чітко встановлені Порядком та визначені у протоколі № 497870 проведення електронних торгів по лоту 435733. Тобто, зазначені суми мали бути сплачені переможцем до 02.09.2020 року включно.

Згідно листа ДП «Сетам» від 26.01.2024 року № 12/Я-46-24/17 на підставі протоколу № 497870 проведення електронних торгів, сформованого 18.08.2020 року 22:00:19 переможцю надано строк на сплату коштів до 02.09.2020 року. День призначення переможця по даному лоту 18.08.2020 року. Перший день для розрахунку строку на сплату коштів - наступний день з дня визначення переможця, тобто 19.08.2020 року. Отже, строк, тривалістю 10 банківських днів завершується 02.09.2020 року (враховуючи, що 24.08.2020 року не був банківським днем).

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що 24.08.2020 рік, у розумінні 73 КЗоТ України, не є банківським днем, цей день не має зараховуватись до десятиденного строку, передбаченого п. 1 розділу Х Порядку, отже 02.09.2020 року (день у який ОСОБА_2 сплатив останній платіж) і є днем, у який переможець електронних торгів мав здійснити розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

Звертаючись до суду позивач, крім визнання недійсними електронних торгів, просив визнати недійними та скасувати акт про проведення електронних торгів від 22.06.2022 року, затверджений приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області та акт про проведені електронні торги від 07.10.2022 року, затверджений приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).

Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац 12 частини другої статті 16 ЦК України).

Цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 червня 2022 року у справі № 727/10017/18 (провадження № 61-7337св21) зазначено, що «Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18), від 22 жовтня 2019 року у справі № 923/876/16 (провадження № 12-88гс19) та багатьох інших. […] Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові. Такий висновок сформульований, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19 (провадження № 12-80гс20, пункт 6.21), від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (провадження № 12-52гс20, пункт 52), від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (провадження № 14-125цс20, пункт 76)».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2023 року в справі № 233/4365/18 (провадження № 14-96цс21) зазначено, що «оскільки продаж майна на публічних торгах є правочином, то оскаржити останній можна за певних умов (зокрема, у разі ефективності такого способу захисту для позивача), а не протокол як документ, який засвідчує вчинення цього правочину. Вимоги про визнання недійсними протоколу публічних торгів є неналежним і неефективним способом захисту. Такий самий підхід слід застосовувати і щодо оскарження іншого документа - акта про проведені електронні торги (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2022 року у справі № 910/12525/20 (пункт 104), від 28 вересня 2022 року у справі № 483/448/20 (пункт 9.66)). З огляду на наведене неналежними та неефективними є відповідні дві вимоги позивача».

Суд першої інстанції, зазначаючи про те, що ОСОБА_2 всі розрахунки проведено вчасно, підстави для скасування Акту про проведені електронні торги від 22.06.2022 року відсутні, не звернув увагу, що вимога позивача про визнання недійними та скасування акту про проведення електронних торгів від 22.06.2022 року та акту про проведені електронні торги від 07.10.2022 року, які затверджені приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. є неналежними (неефективними) способами захисту.

Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 258 ЦК України для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю.

До вимог про оскарження прилюдних торгів з реалізації іпотечного майна застосовується спеціальна позовна давність.

Згідно зі статтею 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна. Отже, у справах про визнання недійсними прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, що перебуває в іпотеці, підлягає застосуванню спеціальна позовна давність, передбачена статтею 48 Закону України «Про іпотеку».

При цьому, за правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 05 квітня 2017 року у справі № 6-1375цс16, оскарження результатів торгів відповідно до статті 48 Закону України «Про іпотеку» означає можливість оспорити договір, укладений на прилюдних торгах, як з підстав невідповідності його вимогам ЦК України, зокрема статей 203, 215, так і з підстав, передбачених статтями 45-47 Закону України «Про іпотеку».

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Відповідно до пункту 5 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби СОVID-19» від 30 березня 2020 року № 540-IX, який набрав чинності 02 квітня 2020 року, Розділ «Прикінцеві та перехідні положення Цивільного кодексу України доповнено пунктом 12, відповідно до якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Згідно із постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SАRS-СоV-2» в Україні встановлено карантин з 12 березня 2020 року, який скасовано лише з 01 липня 2023 року.

Отже позивачем строк позовної давності на звернення з цім позовом не пропущено, оскільки такий строк продовжений Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби СОVID-19» від 30 березня 2020 року № 540-IX на строк дії карантину.

Колегія суддів зауважує, що помилкове зазначення судом першої інстанції про те, що електронні торги проведенні 18 серпня 2020 року, згідно Протоколу № 497870 проведення електронних торгів, дата завершення 18.08.2020 о 18 годині 07 хв., а позивач звернувся до суду за захистом свого порушеного права лише 19 січня 2023 року, з пропущеним строком позовної давності, не вплинуло на правильність висновку суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову за необґрунтованістю.

Колегія суддів зауважує, що частина вимог апеляційної скарги знаходиться поза межами підстав позову, зокрема: про те, що земельна ділянка відноситься до категорії земель сільськогосподарського призначення і не могла бути об`єктом цивільно-правових угод, зокрема купівлі-продажу 18.08.2020 року.

Таке не узгоджується із приписами ч. 6 ст. 367 ЦПК України, які передбачають, що в суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Із матеріалів справи вбачається, що під час розгляду справи в суді першої інстанції позивач звертався до суду із письмовими поясненнями 16 лютого 2024 року та 08 травня 2024 року.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 08 травня 2024 року заяву представника позивача про залучення письмових пояснень від 16 лютого 2024 року, від 08 травня 2024 року по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Дмитро Миколайовича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів залишено без розгляду.

Суд першої інстанції в ухвалі зазначив, що обставини на які посилається позивач у поясненнях від 16.02.2024 року не були зазначені в позові, є заявою про зміну підстав позову, поданою у непередбачені законом строки, наслідком чого є залишення без розгляду. Заява від 08.05.2024 року подана з пропуском строку, представник позивача не обґрунтував поважності пропуску строку на подання заяв.

Скаржником ухвала Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 08 травня 2024 року у визначеному ЦПК України порядку не оскаржується.

Ураховуючи викладені обставини, положення ч. 6 ст. 367 ЦПК України, колегія суддів не приймає до уваги доводи скаржника про те, що земельна ділянка відноситься до категорії земель сільськогосподарського призначення і не могла бути об`єктом цивільно-правових угод, зокрема купівлі-продажу 18.08.2020 року, оскільки вони знаходяться поза межами підстав позову.

Щодо суті апеляційної скарги

Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення (п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України).

Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини (ч. 4 ст. 376 ЦПК України).

Апеляційний суд вважає, оскільки суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позовних вимог про визнання недійними та скасування актів про проведення електронних торгів, які затверджені приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М., проте помилився щодо мотивів в цій частині, тому рішення суду слід змінити, виклавши його мотивувальну частину в редакції цієї постанови. В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Керуючись статтями 367, п. 2 ч. 1 ст. 374, ст. 376, 384 ЦПК України, Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 24 червня 2024 року змінити, виклавши мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

В іншій частини рішення суду залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 15 квітня 2025 року.

Головуючий В.А. Коновалова

Судді О.Ю. Карташов

Ю.П. Лозко