441/355/25 2/441/447/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

15.04.2025 Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючої-судді Перетятько О.В.,

з участю секретаря Сороки М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Городок Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Городоцької державної нотаріального контори Львівській області, Городоцької міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина за законом на належну йому частку в житловому будинку на АДРЕСА_1 та право на земельну частку (пай) площею 3, 11 ум.кад.га, що на території Городоцької міської Ради народних депутатів. На час смерті спадкодавець був зареєстрований та проживав один на АДРЕСА_1 . Вони у шестимісячний строк не звернулися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки думали, що спадкоємці першої черги за законом діти ОСОБА_3 звернулись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщину та оформили спадкові права, проте як їм стало відомо у серпні 2024 року, спадщину після смерті брата ніхто не оформив, спадкової справи на 2024 рік, не заведено. Вважають ці обставини поважними причинами пропуску строку, просять позов задовольнити та ухвалити рішення про визначення їм додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , терміном у три місяці.

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судове засідання не з`явились, їх представники ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у заявах від 15.04.2025 вимоги підтримали, покликаючись на мотиви викладені у заяві, просять позов задовольнити.

Представник відповідача Городоцької міської ради Львівської області в судове засідання не з`явився, 06.03.2025 міський голова ОСОБА_6 подав письмові пояснення у яких заявлені вимоги, не заперечив, просив про розгляд справи за відсутності представника.

Державний нотаріус Городоцької державної нотаріального контори Львівській області Шаравара В.В. у заяві від 19.03.2025 просила про розгляд справи за її відсутності, при вирішенні спору покладається на розсуд суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, оглянувши заяви представників позивачів, письмові пояснення відповідача, суд приходить переконання про задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7 визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 № 475/97-ВР), кожній особі гарантовано право на справедливий і відкритий розгляд при визначенні її громадських прав і обов`язків впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону. Суд вважає, що в межах наданих ним повноважень судом створені належні умови для надання сторонами доказів, заявлення клопотань витребування додаткових доказів.

Із копії свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 видно, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Городок Львівської області, у віці 56 років.

Із змісту позовної заяви, із матеріалів справи убачається, що ОСОБА_3 за життя належали 1/3 частка в житловому будинку на АДРЕСА_1 та право на земельну частку (пай) площею 3, 11 ум.кад.га, що на території Городоцької міської Ради народних депутатів, які він успадкував після смерті матері ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки, на день її смерті, був зареєстрований та проживав разом з нею, на АДРЕСА_1 , що убачається із довідки начальника відділу діловодства та документообігу виконавчого комітету Городоцької міської ради Львівської області Голобородько О.О. № 26 від 23.01.2025, проте спадкових прав не оформив.

ОСОБА_3 за життя своїм майном не розпорядився, згідно Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 78111229 від 23.08.2024, спадкова справа після його смерті не заводилась, свідоцтва про право на спадщину не видавались.

Спадщина після смерті ОСОБА_3 відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, закінчився 10.07.2007.

Як убачається із повідомлення державного нотаріуса Городоцької державної нотаріальної контори Львівської області Шаравара В.В. № 557/01-16 від 23.08.2024, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , у зв`язку із пропуском встановленого законодавством строком для подання вказаної заяви.

Судом встановлено, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не звернулися у строк, встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України, із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки думали, що спадщину після смерті останнього прийняли спадкоємці першої черги дочки брата ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , проте останні з спадкодавцем на час смерті не проживали, із заявами про прийняття спадщини за законом після смерті батька, протягом більше ніж 18 років не звертались.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено у п. 2 постанови спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При цьому суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в ЗСУ тощо.

Як зазначено у п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у Постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Оглянувши матеріали справи, вивчивши докази в їх сукупності, суд визнає поважними причини пропуску ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому, приходить до висновку про надання їм додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті останнього терміном у три місяці.

Задовольняючи позовні вимоги, суд враховує те, що позивачі є особами похилого віку, пропустили строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки не знали, що спадкоємці першої черги за законом не прийняли спадщину, беручи до уваги Постанову Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17, а також те, що спадкоємці першої черги за законом дочки спадкодавця ОСОБА_8 та ОСОБА_9 протягом більше ніж 18 років до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини не звертались, суд вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини пов`язані з об`єктивними, непереборними істотними труднощами для спадкоємців, а тому приходить до висновку про надання позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст. 12, 89, 200, 247, 258, 259, 265, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_2 , проживаючій на АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН: НОМЕР_3 , проживаючій на АДРЕСА_3 ) додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , терміном у три місяці.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 18.04.2025.

Головуючий суддя Перетятько О.В.