Провадження № 2/357/2862/25
У Х В А Л А

16 квітня 2025 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ярмола О. Я. розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Довгалюка Романа Олександровича про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Розгляд справи призначено на 16.04.2025 об 14 год. 30 хв.

15.04.2025 представник позивача Довгалюк Р.О. сформував через систему «Електронний суд» клопотання про участь у всіх судових засіданнях по справі № 357/15738/24, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 212 ЦПК України учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Згідно з ч. 3 ст. 212 ЦПК України суддя (суддя-доповідач) розглядає заяву учасника справи, його представника про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду без повідомлення учасників справи. За результатами розгляду заяви постановляється ухвала.

Разом з цим, частиною 2 ст. 212 ЦПК України визначено, що учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання.

Проте судом встановлено, що всупереч ч. 2 ст. 212 ЦПК України вказана заява подана 15.04.2025, тобто з порушенням визначених строків.

Оскільки представником позивача не виконано вимоги ст. 212 ЦПК України, у задоволенні клопотання про проведення судового засідання, призначеного на 16.04.2025 в режимі відеоконференції слід відмовити.

Щодо проведення наступних судових засідань в режимі відеоконференції, суд зазначає таке.

Відповідно до п. 46 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення) за наявності в суді технічної можливості учасник справи у порядку, встановленому процесуальним законом, може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів. Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Суд ухвалює рішення про можливість проведення засідання в режимі відеоконференції за умови наявності в суді відповідної технічної можливості (наявність обладнання та можливість його використання у визначені день і час).(п.50 Положення)

З огляду на те, що представник позивача бажає прийняти участь у розгляді справи шляхом особистої участі в судовому засіданні, то доцільним для забезпечення права на участь в розгляді справи, є розгляд справи в режимі відеоконференції.

В постанові Верховного Суду від 23 березня 2023 року по справі № 905/2371/21 викладено наступний висновок «процесуальне законодавство не містить приписів, які унеможливлювали б звернення до суду з єдиним (одним) клопотанням (заявою) щодо участі у всіх судових засіданнях по справі в режимі відеоконференції або передбачали звернення виключно з окремим клопотанням (заявою) щодо кожного судового засідання».

Враховуючи вищевикладене та необхідність забезпечення права на доступ до правосуддя, рівність учасників процесу перед законом і судом, з метою забезпечення своєчасного розгляду цивільної справи, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання представника позивача у частині проведення послідуючих судових засідань в режимі відеоконференції, з урахуванням технічних можливостей у суді.

Керуючись ст. 212, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Довгалюка Романа Олександровича про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів задовольнити частково.

У задоволенні клопотання про участь у судовому засіданні, призначеному на 16.04.2025 об 14 год. 30 хв., в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів - відмовити.

Послідуючі судові засідання по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, проводити в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з представником позивача Довгалюком Романом Олександровичем.

Попередити сторін, що ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, його представник, який подав відповідну заяву, крім випадку коли суд після призначення судового засідання чи під час такого засідання втратив технічну можливість забезпечити проведення відеоконференції.

Використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки. (ч. 11 ст. 212 ЦПК України)

Попередити сторони про необхідність забезпечення участі у конференції з приміщення, яке б виключало наявність сторонніх звуків (шуму) та в охайному вигляді.

Копію ухвали негайно надіслати сторонам для виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та окремому оскарженню від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвалу, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О. Я. Ярмола