Провадження 6/127/79/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2025 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі головуючого судді Короля О.П.,

секретаря Милого Д.В.,

розглянувши в судовому засіданні в м. Вінниці заяву ОСОБА_1 про зміну способу або порядку виконання рішення суду в справі за позовом ОСОБА_1 до Вінницької міської ради про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

В березні 2025 р. ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про зміну способу або порядку виконання рішення суду в справі за позовом ОСОБА_1 до Вінницької міської ради про відшкодування моральної шкоди, в якій просила суд змінити порядок та спосіб виконання рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 18.10.2024 р. у справі №127/18223/24, а саме стягнути з Вінницької міської ради () за рахунок бюджетних асигнувань Виконавчого комітету Вінницької міської ради () на користь ОСОБА_1 4000,00 грн. у відшкодування моральної шкоди.

Заява мотивована тим, що рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 18.10.2024 р. у справі № 127/18223/24 стягнуто з Вінницької міської ради на користь ОСОБА_1 4000,00 грн у відшкодування моральної шкоди.

Рішення суду набрало законної сили 05.12.2024 р.

Заявник зазначає, що рішення суду, ані в добровільному порядку, ані шляхом безспірного списання коштів органом, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, на теперішній час не виконано, кошти не отримані.

Підставою для повернення виконавчого листа без виконання стала відсутність у боржника Вінницької міської ради банківських рахунків у Головному управлінні Державної казначейської служби України у Вінницькій області.

Вищевикладене й стало підставою для звернення до суду із заявою про зміну способу або порядку виконання рішення суду в справі за позовом ОСОБА_1 до Вінницької міської ради про відшкодування моральної шкоди.

В судовому засіданні заявник заяву підтримала, просила її задовольнити, зазначила, що рішення суду до цього часу не виконано, єдиним способом виконання рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 18.10.2024р. у справі № 127/18223/24 та отримання коштів є зміна способу та порядку його виконання.

Належним чином повідомлений боржник в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає вирішенню заяви про зміну способу або порядку виконання рішення суду.

Заслухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення заяви та зміну способу та порядку виконання рішення суду.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 18.10.2024 р. у справі № 127/18223/24 стягнуто з Вінницької міської ради на користь ОСОБА_1 4000,00 грн у відшкодування моральної шкоди.

Рішення суду набрало законної сили 05.12.2024 р. та 26.12.2024 р. стягувач ОСОБА_1 отримала виконавчий лист про стягнення з боржника Вінницької міської ради 4000,00 грн у відшкодування моральної шкоди.

30.12.2024 р. ОСОБА_1 звернулась до Вінницької міської ради із заявою про добровільне виконання рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 18.10.2024 р. у справі № 127/18223/24.

Листом заступника міського голи ОСОБА_2 №Г/01/92642/1-00-10 від 22.01.2025 р. ОСОБА_1 було повідомлено, що питання про стягнення витрат моральної шкоди включено у «Програму для забезпечення виконання рішень суду на 2021-2025» у порядку черговості. Згідно із ст. 22 Бюджетного кодексу до головних розпорядників бюджетних коштів віднесено виключно виконавчі органи та апарати місцевих рад, виконавчі органи місцевих рад в особі їх керівників. Фінансові ресурси закріплено за виконавчими органами Вінницької міської ради, які є розпорядниками коштів бюджету Вінницької міської ради. У Вінницької міської ради відсутні банківські рахунки, що унеможливлює виконання рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 18.10.2024 р. у справі № 127/18223/24.

30.01.2025 р. ОСОБА_1 звернулась з заявою до Головного управління Державної казначейської служби України у Вінницькій області про виконання виконавчого листа, виданого за рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 18.10.2024 р. у справі № 127/18223/24.

Згідно з листом начальника Головного управління Державної казначейської служби України у Вінницькій області Бакути Сергія №04.02-20-10/817 від 31.01.2025 р. ОСОБА_1 було повернуто оригінал виконавчого листа без виконання та повідомлено, що боржники це органи, які мають рахунки в органах казначейства. Боржником у виконавчому листі зазначено Вінницьку міську раду, в якої відсутні відкриті рахунки в Головному управлінні.

Згідно із ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у двадцятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 05.09.2018 року у справі № 2-749/11/2229 роз`яснив, що поняття «спосіб і порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке розраховане на виконавче провадження. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення це спосіб реалізації та здійснення способу захисту встановленого статтею 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі абсолютної неможливості його виконання у спосіб, раніше встановлений. Але під час зміни способу та порядку виконання рішення, суд не може змінювати саме рішення по суті.

На стадії виконання рішення суд не може застосувати інший спосіб правового захисту стягувача ніж той, що передбачений рішенням суду, оскільки в іншому випадку це означало б зміну суті рішення суду та застосування іншого способу правового захисту позивача без дотримання належної судової процедури розгляду відповідних позовних вимог.

Під зміною способу виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у спосіб, раніше встановлений.

Такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 10.06.2019 року у справі № 350/426/16-ц.

Згідно з Бюджетним Кодексом в Україні застосовується казначейська форма обслуговування Державного бюджету України і управління наявними коштами Державного бюджету України. Зокрема, безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду входить до компетенції Державного казначейства України.

Пунктом 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного Кодексу України передбачено, що до законодавчого врегулювання безспірного списання коштів бюджету та відшкодування збитків, завданих бюджету рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України. Зазначені рішення передаються до Казначейства України для виконання.

Безспірне списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) здійснюється Казначейством України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, за черговістю надходження таких рішень, щодо видатків бюджету в межах відповідних бюджетних призначень та наданих бюджетних асигнувань.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення врегульовано Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03.08.2011 (надалі Порядок).

Пунктом 3 Порядку передбачено, що рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Відповідно до пункту 6 Порядку у разі прийняття рішення про стягнення коштів стягувач подає органові Казначейства в установлений зазначеним органом спосіб: заяву про виконання такого рішення із зазначенням реквізитів банківського рахунка, на який слід перерахувати кошти, або даних про перерахування коштів у готівковій формі через банки або підприємства поштового зв`язку, якщо зазначений рахунок відсутній; оригінал виконавчого документа; судові рішення про стягнення коштів (у разі наявності); оригінал або копію розрахункового документа (платіжного доручення, квитанції тощо), який підтверджує перерахування коштів до відповідного бюджету.

Згідно з пунктом 9 Порядку орган Казначейства повертає виконавчий документ стягувачеві у разі, коли, зокрема, боржник не має відкритих рахунків в органі Казначейства або в органі Казначейства відкрито боржнику лише рахунок із спеціальним режимом використання, крім випадків виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за яким є державний орган згідно із Законом України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень».

Відтак, Головне управління Державної казначейської служби України у Вінницькій області обґрунтовано повернуло стягувачеві ОСОБА_1 оригінал виконавчого листа, виданого на виконання рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 18.10.2024 р. у справі № 127/18223/24, оскільки боржник Вінницька міська рада не має відкритих рахунків в органі Казначейства.

За змістом статей 1,2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Рада є виборним представницьким органом місцевого самоврядування, який складається з депутатів і відповідно до закону наділяється правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення. Виконавчі органи створюються радами для здійснення виконавчих функцій і повноважень місцевого самоврядування.

Відповідно до статті 16 вказаного Закону органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами владними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону.

Матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є, зокрема, доходи місцевих бюджетів та інші кошти, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах. Місцеві бюджети є самостійними, вони не включаються до Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим та інших місцевих бюджетів.

Місцевий бюджет це нормативно-правовий акт відповідної місцевої ради, виданий в установленому порядку, що затверджує місцевий бюджет та визначає повноваження відповідно виконавчого органу місцевого самоврядування здійснювати виконання місцевого бюджету протягом бюджетного періоду (ст. 1 Бюджетного кодексу України).

Статтею 22 цього Кодексу до головних розпорядників бюджетних коштів віднесено виключно виконавчі органи та апарати місцевих рад, виконавчі органи місцевих рад в особі їх керівників. Також визначено, що у разі коли згідно із законом місцевою радою не створено виконавчий орган, функції головного розпорядника коштів відповідного місцевого бюджету виконує голова такої місцевої ради.

Фінансові ресурси закріплено за виконавчими органами Вінницької міської ради, які і є розпорядниками коштів бюджету міської ради, та саме до їх повноважень віднесено виконання місцевого бюджету.

Сільський, селищний, міський голова очолює виконавчий комітет відповідної сільської, селищної, міської ради, головує на її засіданнях (частина 3 статті 12 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

За змістом статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» повноваження сільського, селищного, міського голови. Зокрема, сільський, селищний, міський голова: 1) забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади; 2) організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету; 3) підписує рішення ради та її виконавчого комітету; 7) здійснює керівництво апаратом ради та її виконавчого комітету; 13) є розпорядником бюджетних коштів, використовує їх лише за призначенням, визначеним радою; 14) представляє територіальну громаду, раду та її виконавчий комітет у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності, громадянами, а також у міжнародних відносинах відповідно до законодавства; 19) здійснює інші повноваження місцевого самоврядування, визначені цим та іншими законами, якщо вони не віднесені до виключних повноважень ради або не віднесені радою до відання її виконавчих органів; 20) видає розпорядження у межах своїх повноважень.

Сільський, селищний, міський голова несе персональну відповідальність за здійснення наданих йому законом повноважень.

Рішенням Вінницького міської ради від 27.08.2021 року № 530 «Про внесення змін до рішення міської ради від 04.12.2020 р. № 19 «Про затвердження Програми для забезпечення виконання рішень суду на 2021-2025 роки» за яким згідно з п. 8 Виконавчі органи міської ради, які є головними розпорядниками бюджетних коштів, забезпечують реалізацію заходів Програми в межах коштів, передбачених на відповідній бюджетний період та в залежності від надходження рішень суду та/або виконавчих документів, що набрали законної сили.

Враховуючи, що фінансові ресурси, власником яких виступає боржник Вінницька міська рада, закріплено за виконавчими органами Вінницької міської ради, які і є розпорядниками коштів бюджету міської ради, суд дійшов обґрунтованого висновку, що заявником обрано правильний та ефективний спосіб для захисту права на отримання присудженої судом моральної шкоди з боржника шляхом безспірного списання коштів з рахунків виконавчого органу ради.

Варто зазначити, що на теперішній час рішення суду не виконано, а відсутність рахунків у відповідача Вінницької міської ради унеможливлює виконання рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 18.10.2024р. у справі №127/18223/24, яке набрало законної сили.

Таким чином, беручи до уваги наявність обставин, що роблять неможливим виконання рішення суду, оскільки в боржника відсутні відповідні рахунки, є необхідність у зміні порядку та способу виконання рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 18.10.2024 р. у справі №127/18223/24 шляхом стягнення з Вінницької міської ради () за рахунок бюджетних асигнувань Виконавчого комітету Вінницької міської ради () на користь ОСОБА_1 4000,00 грн. у відшкодування моральної шкоди.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. ст. 18, 435 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Змінити порядок та спосіб виконання рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 18.10.2024 р. у справі №127/18223/24, а саме стягнути з Вінницької міської ради () за рахунок бюджетних асигнувань Виконавчого комітету Вінницької міської ради () на користь ОСОБА_1 4000,00 грн. у відшкодування моральної шкоди.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повна ухвала суду складена 10.04.2025 р.

Суддя