ЛУГИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
____________________________________________________________________________________________________
Справа № 281/125/25
Провадження по справі 2/281/138/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2025 року селище Лугини

Лугинський районний суд Житомирської області

у складі:

головуючого судді Свинченко Г.Д.,

за участю:

секретаря судових засідань Михальченко І.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

14.03.2025 року в провадження Лугинського районного суду Житомирської області надійшла цивільна справа за позовом представника позивача ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обгрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дід - ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилася спадщина за законом на спадкове майно, що розташоване на території Лугинської селищної ради.

Крім позивача, спадкоємцем є ОСОБА_2 , однак він спадщину після смерті ОСОБА_4 не прийняв.

ОСОБА_1 у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки після смерті спадкодавця не мав матеріальної спроможності для оформлення спадщини, був необізнаний в законодавстві і процедурі оформлення спадкового майна, строках на прийняття спадщини, крім того, в той час, коли необхідно було подати заяву на прийняття спадщини він вчасно не зміг цього зробити через те, що хворів, що призвело до пропуску строку на прийняття спадщини.

З заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно померлого, позивач звернувся до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу з заявою про прийняття спадщини, але листом № 215/02-14 від 21.03.2025 року отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. При цьому йому було рекомендовано звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4

19.03.2025 року винесено ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надання терміну на примирення.

Ухвалою суду від 25.03.2025 року відкрито провадження у даній справі та призначено справу до підготовчого судового засідання на 03.04.2025 року.

Представник позивача - ОСОБА_3 подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просить їх задовільнити.

Відповідач подав заяву про розгляд справи без його участі, позов визнає, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

За таких обставин суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами, відповідно до вимог ст. ст. 191 ч. 2, 247 ЦПК України.

Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

За нормами ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, дослідивши письмові докази та враховуючи те, що відповідач повністю визнає позовні вимоги та не заперечує проти їх задоволення, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Липники, Лугинського району, Житомирської області помер ОСОБА_4 у віці 77 років, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 05.05.2014 року, виданого виконавчим комітетом Липниківської сільської ради Лугинського району Житомирської області.

Відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_2 від 10.04.1993 року та свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_3 від 09.02.1993 року, батьками ОСОБА_1 є ОСОБА_2 та ОСОБА_5 .

Відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_4 від 15.08.1966 року ОСОБА_2 є сином ОСОБА_4 .

ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно проживав та був зареєстрований на момент смерті один по АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою № 402 від 27.02.2025 року.

Відповідно до виписки з погосподарської книги № 403 від 27.02.2025 року, померлому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , належав житловий будинок АДРЕСА_1 .

21.03.2025 року зареєстровано спадкову справу № 41/2025 до майна померлого ОСОБА_4 , що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 80558816 від 21.03.2025 року.

ОСОБА_1 дійсно знаходився на лікуванні з приводу захворювань з 22.09.2014 року по 01.10.2014 року; з 30.10.2014 року по 07.11.2014 року; з 04.02.2015 року по 13.02.2015 року; з 21.04.2015 року по 30.04.2015 року, з 09.10.2015 року по 6.10.2015 року, з 10.12.2015 року по 18.12.2015 року, що підтверджується довідкою № 32 від 03.04.2025 року.

Відповідно до листа № 215/02-14 від 21.03.2025 року, позивач звернувся до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Можарівської Н.В. з приводу прийняття спадщини, але йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що заява подана після спливу шестимісячного строку. Спадкова справа у встановлені строки заведена не була.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Частиною 1 статтею 1266 Цивільного кодексу України передбачено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частина 1 ст. 1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

ОСОБА_1 не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки після смерті спадкодавця не мав матеріальної спроможності для оформлення спадщини, був необізнаний в законодавстві і процедурі оформлення спадкового майна, строках на прийняття спадщини, крім того, в той час, коли необхідно було подати заяву на прийняття спадщини він хворів, що призвело до пропуску строку на прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщини закінчився.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

За наведених обставин суд вважає, що позивачем строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому відповідно до ст. 1272 ЦК України йому необхідно визначити додатковий строк в два місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1218, 1261, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 200, 247, 263, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовільнити.

Визначити для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_5 , додатковий строк тривалістю у два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Липники, Коростенського району, Житомирської області.

Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 обчислювати з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Суддя Г.Д. Свинченко