провадження №: 2/752/432/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.03.2025 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Мазур Ю.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття приміщення,-

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2022 року, позивач ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття приміщення.

Позивач обґрунтовує свої позовні вимоги тим, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . 18.07.2022 комісією обслуговуючого кооперативу «Хауз Менеджмент» було складено акт № 1407-22 про залиття. 26.07.2022 позивачем укладено договір № 00328/22 з ТОВ «Аелєкон» про проведення незалежної оцінки розміру матеріального збитку, вартість послуг яких склала 4490,00 грн. Згідно звіту про оцінку розміру матеріального збитку, матеріальні збитки завдані квартирі АДРЕСА_1 становить 55676,00 грн.

Враховуючи викладене, позивач просить стягнути з відповідача завдану матеріальну шкоду у розмірі 55676.00 грн, витрати пов`язані з проведенням звіту про оцінку розміру матеріального збитку у розмірі 4490,00 грн.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 10.10.2022 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття приміщення, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями ст. 174 ЦПК України визначено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Відповідно до ст.ст. 174, 178 ЦПК України, відповідач не скористався своїм правом та не направив до суду пояснення на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову.

Враховуючи наведене, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч. 8 ст. 178 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири посвідченого 01.03.2016 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Скляренко О.Л. за реєстровим № 443.

18.07.2022 комісією обслуговуючого кооперативу «Хауз Менеджмент» було складено акт № 1407-22 про залиття.

Як вбачається з вказаного акта про залиття, 13.07.2022 в будинку АДРЕСА_1 трапилося залиття помешкання, а саме: залито водою підвісну стелю в кухні, ушкоджено фарбу підвісної стелі в кухні 2 кв.м., ушкоджено фарбу стелі комори 2 кв.м., кабінет сімейного лікаря - стіни - 3,0 кв.м. (водоемульсійне фарбування).

Причиною залиття, що трапилось на системі ХВП та протікання води у місці приєднання метало пластикової трубки до сантехнічних комунікацій холодної води в приміщенні збиральної квартири № 43 , яка належить ОСОБА_2 , що знаходиться поверхом вище від квартири № 31 .

26.07.2022 позивачем укладено договір № 00328/22 з ТОВ «Аелєкон» про проведення незалежної оцінки розміру матеріального збитку, вартість послуг яких склала 4490,00 грн.

Відповідно до звіту про оцінку розміру матеріального збитку, матеріальні збитки завдані квартирі АДРЕСА_1 , становлять 55676,00 грн.

20.07.2022 позивачем надіслано відповідачу лист-запрошення для участі в проведенні оцінки матеріального збитку завданого квартирі позивача, що підтверджується фіскальним чеками, але як зазначив позивач, - відповідач в зазначену дату для проведення оцінки матеріального збитку не з`явився.

За результатами огляду приміщення 26.07.2022 було обстежено пошкоджене приміщення, за результатами огляду виявлено наступне: 1. Кухня (11,1 кв.м.) пошкодження: стеля - сліди протікання, іржаві плями, відшарування і здуття відпадання шару фарби, зі шпаклівкою. Замокання кухонних меблів. Червоний індикатор, що відповідає стану «моркий». Розбухання задньої стінки шафи під мийкою. Згідно з «Правил визначення фізичного зносу житлових будинків СОУ ЖКГ 75.11-35077234.0015:2009 та рекомендаціями будівельно-ремонтних компаній» необхідний склад робіт: стеля - повне перефарбування з підготовкою основи (заміна пошкоджених листів ГК), меблі - заміна задньої стінки шафи. Рекомендується повне перефарбування стелі для збереження візуальної цілісності. Необхідною мірою є демонтаж кухонних меблів, для здійснення ремонтних робіт. В процесі демонтажу можливе виявлення пошкоджень від затоплення, які не були видні під час обстеження об`єкту оцінювачем. 2. Кладова (2,7 кв.м.) пошкодження: стеля - сліди протікання, стіни - відшарування шпалер, жовто-бурі плями, замокання, пліснява. Наявне замокання стін, червоний індикатор, що відповідає стану «мокрий». Розбухання дверної коробки та дверного полотна. Розбухання шафи для взуття та полиці. Згідно з «Правил визначення фізичного зносу житлових будинків СОУ ЖКГ 75.11-35077234.0015:2009 та рекомендаціями будівельно-ремонтних компаній» необхідний склад робіт: стеля - повне перефарбування з підготовкою основи, стіни - заміна шпалер, з частковою підготовкою основи, а саме перешпаклювання пошкоджених місць, заміна пошкодженої полиці, заміна дверного полотна та коробки. 3. Коридор (7,5 кв.м.) пошкодження: стіни - наявне замокання стін, червоний індикатор, що відповідає стану «мокрий», підлога - розбухання та деформація дерев`яного плінтуса. Згідно з «Правил визначення фізичного зносу житлових будинків СОУ ЖКГ 75.11-35077234.0015:2009 та рекомендаціями будівельно-ремонтних компаній» необхідний склад робіт: заміна пошкодженого плінтуса, необхідно здійснити просушування приміщення за допомогою професійних осушувачів.

За змістом статті 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Відповідно до частини другої статті 13 Цивільного кодексу України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб.

Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572 (зі змінами затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45) власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством.

Відповідно до частини другої статті 11 Цивільного кодексу України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Відповідно до частин першої-третьої статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

За змістом положень частини третьої статті 386 Цивільного кодексу України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Частиною першою статті 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до частини другої цієї статті особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

З огляду на презумпцію вини завдавача шкоди (частина друга статті 1166 Цивільного кодексу України) відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини.

У справах про відшкодування шкоди потерпілі подають докази, що підтверджують факт завдання ним шкоди за участю відповідача, розмір такої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду, при цьому обов`язок доведення відсутності вини несе відповідач.

Відповідно до пункту 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Згідно частиною 2 статті 1192 Цивільного кодексу України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Суд дійшов висновку про доведення позивачем на підставі належних та допустимих доказів завдання шкоди його майну, а також доведено розмір спричиненої майнової шкоди. Натомість відповідачем не надано відзиву на позовну заяву, належних та допустимих доказів, що свідчать про відсутність його вини у завданні такої шкоди, як і не спростовано її розмір. Вказані обставини є підставою для обґрунтованого висновку про покладення на відповідача, законного представника власника квартири, з вини якого відбулося залиття, обов`язку з відшкодування шкоди, оскільки власність зобов`язує (статті 319 ЦК України).

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила) передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил).

В додатку № 4 до Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою.

В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Отже, обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз не заявляли та не надали інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу шкоди, хоча це є її процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.

Отже, судовим розглядом підтверджено обставини вини відповідача у залитті квартири, а отже остання на підставі статей 22, 23, 386, 1166, 1167, 1192 Цивільного кодексу України, має відшкодувати позивачу матеріальну шкоду, спричинену залиттям, оскільки не довела, що шкода завдана не з її вини.

Крім того, судом встановлено, що розмір матеріальної шкоди, завданої відповідачем внаслідок залиття, підтверджений матеріалами справи.

Відповідно до звіту про оцінку розміру матеріального збитку, матеріальні збитки завдані квартирі АДРЕСА_1 , становлять 55676,00 грн.

Відповідно до вимог частини 2 статті 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Згідно зі статтею 133 ЦПК України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Так, позивачем сплачено 4490,00 грн - витрати пов`язані з проведенням звіту про оцінку розміру матеріального збитку, що підтверджується рахунком-фактурою № СФ00316/22 від 26.07.2022, які підлягають стягненню з відповідача. Крім того, при зверненні до суду позивач сплатив судовий збір у розмірі 992,40 грн, а тому витрати по сплаті судового збору підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття приміщення, - підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття приміщення - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_5 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_6 , власник майна за адресою: АДРЕСА_1 ) матеріальну шкоду заподіяну внаслідок залиття квартири у розмірі 55676 (п`ятдесят п`ять тисяч шістсот сімдесят шість) грн 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_5 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_6 , власник майна за адресою: АДРЕСА_1 ) витрати пов`язані з проведенням звіту про оцінку розміру матеріального збитку у розмірі 4490 (чотири тисячі чотириста дев`яносто) грн 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_5 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_6 , власник майна за адресою: АДРЕСА_1 ) судовий збір у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн 40 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: Ю.Ю. Мазур