Справа № 227/2202/24
(2/199/1758/25)
РІШЕННЯ

Іменем України

03.04.2025 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська у складі: головуючого судді Руденко В.В., при секретарі Мацак А.О., за участі позивача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з даним позовом до відповідача, зазначивши, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Ще за життя, ОСОБА_3 , а саме 06.04.2009 року заповідала позивачу земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 6,89 га у складі земель КСП ім. Шевченко, яка розташована на території Криворізької ( раніше Шилівської) сільської ради, Покровського ( раніше Добропільського) району Донецької області та яка належала їй на праві власності згідно Державного акту серії ДН №016536, даного Шилівською сільською радою Добропільського району Донецької області 24.06.2002 року, що підтверджується заповітом від 06.04.2009 року, посвідченого секретарем Шилівської сільської ради Добропільського району Донецької області 06 квітня 2009 року.

25 червня 2024 року позивач із заявою та відповідними документами звернувся до приватного нотаріуса Покровського районного нотаріального округу Донецької області Молодняк Л.П. про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно.

Постановою приватного нотаріуса Покровського районного нотаріального округу Донецької області Молодняк Л.П. від 02.07.2024 року №158/02-31 йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , оскільки позивач пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини терміном у шість місяців, встановлений статтею 1270 ЦК України та було рекомендовано звернутись до суду.

Позивач на поважність причин пропуску вказаного строку посилається на те, що як йому стало відомо, похованням померлої ОСОБА_3 займалася її донька - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка є спадкоємцем першої черги. ОСОБА_3 на дату смерті, тобто на час відкриття спадщини, проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 , де була зареєстрована з 10.05.1990 року.

Позивач вважає, що пропустив строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини за заповітом з поважних причин оскільки померла ОСОБА_3 , яка проживала у іншому ніж він районі Донецької області ( м. Покровськ), не була його кровним родичем, а просто була колишнім членом КСП «Шевченко», який розташований на території Шилівської сільської ради Добропільського району Донецької області, тобто на тій же території, де він зареєстрований та проживає. За її життя вони майже не спілкувалися, вона більш 20 років проживала у м. Покровську Донецької області.

За життя, ані ОСОБА_3 , ані нотаріальні органи, ані органи місцевого самоврядування, жодного разу не повідомляли його про будь-які розпорядження або заповіти щодо належного їй майна. Про смерть ОСОБА_3 позивачу стало відомо випадково коли у Криворізької сільської раді йому повідомили, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та залишила заповіт. Позивач посилається на те, що був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_3 не заводилася, а тому не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом.

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 08 січня 2025 року було відкрито провадження по даній справі.

Позивач в судовому засіданні позові вимоги підтримав, просив позов задовольнити, пояснивши в суді, що він знав про наявність заповіту на його імя, проте не знав про смерть спадкодавиці.

Відповідач до судового засідання не з`явилась, про дату та час розгляду справи повідомлялась належним чином.

Суд, дослідивши докази в їх сукупності, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

За свого життя ОСОБА_3 залишила заповіт від 06 квітня 2009 року, посвідчений секретарем Шилівської сільської ради Добропільського району Донецької області 06 квітня 2009 року, відповідно до змісту якого заповіла ОСОБА_1 земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 6,89 га у складі земель КСП ім. Шевченко, яка розташована на території Криворізької ( раніше Шилівської) сільської ради, Покровського ( раніше Добропільського) району Донецької області та яка належала їй на праві власності згідно Державного акту серії ДН №016536, даного Шилівською сільською радою Добропільського району Донецької області 24.06.2002 року.

25 червня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Покровського районного нотаріального округу Донецької області Молодняк Л.П. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно.

Постановою приватного нотаріуса Покровського районного нотаріального округу Донецької області Молодняк Л.П. від 02.07.2024 року №158/02-31 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , оскільки позивач пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини терміном у шість місяців, встановлений статтею 1270 ЦК України та було рекомендовано звернутись до суду.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (частина 1 ст. 1222).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Частина 3 ст. 1272 ЦК України передбачає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 листопада 2022 року в справі № 543/459/21 вказано, що предметом спору у цій справі є визначення додаткового строку для прийняття спадщини, а тому відповідачами у справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Верховний Суд у своїй постанові від 20 листопада 2024 року у справі № 330/761/21 зазначає, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину (або їх правонаступники, спадкоємці). Лише за їх відсутності відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивачем у позові було зазначено в якості відповідача ОСОБА_2 , як доньку померлої ОСОБА_3 , однак в матеріалах справи копія спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутня, клопотання про її витребування ні позивачем, ні його представником заявлено не було. Таким чином, позивачем не надано суду належних та допустимих доказів, що відповідач ОСОБА_2 є спадкоємцем померлої ОСОБА_3 та прийняла спадщину у встановленому законом порядку, тобто є належним відповідачем по справі. Крім того, відсутність спадкової справи позбавляє суд можливості перевірити дійсність заповіту на ім`я позивача з огляду на право заповідача скасувати заповіт або скласти новий заповіт.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, тоді як встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який він виконує під час розгляду справи (постанови Великої Палати Верховного Суду від 05 травня 2020 року у справі №554/8004/16-ц (пункт 43), від 19 травня 2020 року у справі №263/17218/18 (пункт 24).

У зв`язку з тим, що позивач не довів суду, що позов пред`явлено до належного відповідача по даній справі, суд відмовляє в позові.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне судові витрати у вигляді судового збору віднести за рахунок позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 5, 12, 13, 263-265 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, суд-

УХВАЛИВ:

У позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,- відмовити.

Судові витрати у вигляді судового збору віднести за рахунок позивача.

Рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі у тридцятиденний строк з дня складення повного судового рішення апеляційної скарги.

Повний текст рішення суду складено 07 квітня 2025 року.

Суддя Руденко В.В.