Справа № 545/4674/24
Провадження № 2/545/275/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.04.2025 Полтавський районний суд Полтавської області в складі :

головуючого судді Цибізової С.А.,

з участю секретаря Гречко Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтава цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Акціонерне товариство Exalo Drilling, Відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, ліквідатор ТОВ «УПСК Діамент» - арбітражний керуючий Хорошевська Тетяна Володимирівна, про поділ спільного майна подружжя, -

в с т а н о в и в :

Позивач 23.10.2024 звернулася до суду із зазначеним позовом про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 08.11.2024 відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання на 05.12.2024 о 09:45 год. Розгляд справи був відкладений на 30.12.2024 о 13:00 год у зв`язку з неявкою сторін по справі (а. с. 82).

Справа неодноразово призначалась до розгляду, а саме 05.12.2024, 30.12.2024, 21.01.2025, 25.02.2025, 25.03. 2025, 14.04.2025.

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Савченко Т. І. 21.01.2025 надіслала до суду клопотання про проведення судового засідання 21.01.2025 о 13 год 00 хв. без участі позивача та його представника (а. с. 92). Окрім того, представник позивача 24.02.2025 надала на адресу суду клопотання про проведення судового засідання 25.02.2025 о 09:40 год без участі позивача та його представника (а. с. 144).

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 25.02.2025 задоволено клопотання третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ліквідатора ТОВ «УПСК Діамент» - арбітражного керуючого Хорошевської Тетяни Володимирівни про відкладення розгляду справи. Розгляд справи відкладено на 25 березня 2025 року о 13:00 (а.с. 151,152).

У судове засідання 25.03.2025 сторони не з`явилися, повідомлялись належним чином.

Від представника відповідача надійшла заява про перенесення судового засідання 25.03.2025 року на іншу дату у зв`язку із зайнятістю в іншій справі.

Позивач та її представник 27.02.2025 року були належним чином повідомлені про час та дату розгляду справи, що підтверджується відповідними довідками про доставку судової повістки про виклик до суду в електронні кабінети. (а. с. 156,157 ).Про причини неявки не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності не надали.

У судовому засіданні 25.03.2025 з`ясовувалось питання щодо наслідків неявки позивача та, оскільки на минулі засідання представником позивача були надані заяви про розгляд справи без участі, враховано першу неявку позивача в судове засідання та протокольною ухвалою суду судове засідання відкладено.

У наступне судове засідання 14.04.2025 сторони не з`явились.

Позивач та його представник були належним чином повідомлені про час та дату розгляду справи 26.03.2025 року, що підтверджується відповідними довідками про доставку судової повістки про виклик до суду в електронні кабінети (а. с. 209,210).

Заяви про розгляд справи за їх відсутності позивач та її представник не надали.

Натомість, представник позивача 14.04.2025 року на адресу суду подала клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи яка призначена 14.04.2025 о 14:00 год у зв`язку із зайнятістю в інших судових засіданнях.

Судом було поставлено на обговорення питання щодо залишення позову без розгляду у зв`язку із неявкою позивача.

Третя особа арбітражний керуючий Хорошевської Тетяна Володимирівна поклалась на розсуд суду, зазначивши, що було б доцільно залишити позов без розгляду.

Інші учасники справи, будучи повідомленими належним чином про час та дату розгляду справи в судове засідання не з`явились.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що розгляд справи неодноразово відкладався.

Згідно ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Окрім того, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (частина п`ята статті 130 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 27 червня 2024 року у справі № 643/17028/20 (провадження № 61-17619св23) зазначено, що процесуальним законодавством передбачено два способи надсилання судової повістки: шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через "Електронний кабінет". Вимога про надіслання судової повістки через підсистеми ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених у пункті 10 Положення про ЄСІТС, і тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі. Подібний за змістом висновок щодо надсилання судової кореспонденції зроблено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2024 року у справі № 454/1883/22 (провадження № 14-117цс23).

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначені положеннями ст.223 ЦПК України.

Згідно ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч.4 ст. 263 ЦПК України).

Так, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо.

Окрім того, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20вересня 2023 року у справі № 522/5307/14-ц зазначено наступне: "у справі, що переглядається, ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 31 березня 2014 року відкрито провадження у справі за позовом про поділ майна подружжя, встановлення порядку користування майном, виселення, вселення, зобов`язання не чинити перешкоди у користуванні майном та стягнення грошових коштів. Встановивши, що позивач та її представник, будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи, двічі поспіль не з`явились в судове засідання (04 жовтня 2022 року та 08 листопада 2022 року), суд першої інстанції зробив правильний висновок про наявність підстав для залишення позову без розгляду. Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. За вказаних обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, проте, апеляційний суд скасував законну та обґрунтовану ухвалу суду першої інстанції.»

Судом встановлено, що в два судові засідання поспіль, а саме, 25.03.2025 та 14.04.2025 позивач та його представник не з`явилися, будучи заздалегідь повідомленими про час та дату розгляду справи, шляхом надіслання судових повісток про виклик в електронний кабінет, що відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України, ч.ч.1, 5 ст.130 ЦПК України є належним повідомленням учасника справи про час та дату судового розгляду.

З матеріалів справи вбачається, що заяви про розгляд справи за відсутності представника позивача та позивача стосувались лише конкретних судових засідань, а саме: 21.01.2025 та 25.02.2025. Разом із тим, позивачем та її представником такі заяви як на весь час розгляду справи, так і на судові засідання 25.03.2025 та 14.04.2025 подані не були.

Натомість, представником позивача подано заяву про відкладення розгляду справи 14.04.2025 у зв`язку із зайнятістю в інших судових засіданнях в цей день. Відомостей щодо причин неявки в судове засідання вдносно самої позивачки не надано.

Щодо заяви представника про відкладення розгляду справи суд зазначає, що правове значення при вирішенні питання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

При цьому, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Таким, чином, умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

При цьому, повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності.

За таких обставин, судом встановлено, що позивач будучи повідомленою належним чином про час та дату розгляду справи, в судові засідання 25.03.2025 та 14.04.2025 двічі поспіль не з`явилася, що в розумінні ст. 257 ЦК України є повторною неявкою позивача до суду та має наслідком залишення позову без розгляду, незалежно від поважності причин неявки її та її представника.

За таких обставин, суд не вбачає визначених законом підстав для відкладення розгляду справи та вважає за можливе застосувати наслідки, передбачені ст. 257 ЦПК України та залишити позов без розгляду.

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 27.01.2025 заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено та накладено арешт на земельні ділянки до набрання законної сили судовим рішенням у цивільній справі №545/4674/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя (а. с. 120-122).

Відповідно до ч. 9,10 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

На підставі викладеного, позовну заяву слід залишити без розгляду та скасувати заходи забезпечення позову.

Керуючись ст.128,133, 158, 223, 257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Акціонерне товариство Exalo Drilling, Відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, ліквідатор ТОВ «УПСК Діамент» - арбітражний керуючий Хорошевська Тетяна Володимирівна, про поділ спільного майна подружжя - залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 27.01.2025 у вигляді накладення арешту на земельну ділянку площею 0,0432 га, кадастровий номер :03:001:0522, за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення: для індивідуального садівництва, що належить ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) та на земельну ділянку площею 0,0622 га, кадастровий номер :03:001:0467, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення якої для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що належить ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ).

Заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 27.01.2025 зберігають свою дію до набрання законної сили ухвалою суду.

Ухвалу суду про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надіслати Полтавському ВДВС у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Полтава, вул. Стешенка,6) для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Роз`яснити позивачу, що відповідно ч.2 ст. 257 ЦПК України він має право на повторне звернення до суду в загальному порядку після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Копію ухвали направити сторонам по справі.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: С. А. Цибізова