Справа № 487/3824/20
Провадження № 2/487/24/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

26.03.2025 року Заводський районний суд м. Миколаєва у складі: головуючий суддя Нікітін Д.Г.,при секретарі Оцабера М.С., Сідлецька О.М., Марченко О.С. розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа без самостійних вимог територіальна громада м. Миколаєва в особі Миколаївської міської ради про виділ в натурічасткиі з майна, що є в спільній власності та визначення порядку користування земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

07.07.2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , яким просила виділити їй в натурі у власність частки домоволодіння АДРЕСА_1 відповідну частку земельної ділянки за вказаною адресою. Позов мотивований тим, що позивач є власницею частки вказаного домоволодіння, іншими співвласниками є відповідачі. Враховуючи, що сторони не мають можливості укласти нотаріальний договір про поділ майна, що є у спільній частковій власності, а також не дійшли згоди щодо порядку користування земельною ділянкою, що є у спільній частковій власності, то позивач звертається до суду для вирішення цього питання.

14.07.2024 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання.

У судове засідання учасники справи не прибули, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Представник позивача подав заяву про розгляд справи без його участі, зазначивши при цьому, що позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідачі в судове засідання не з`явились, надали заяву що позоввизнають та просятьйогозадовольнити.Причину неявки суду не повідомили, прочас та місце судового розгляду повідомлені належним чином.

Враховуючи думку позивача, який просить розглядати справу за його відсутності та не заперечує проти винесення заочного рішення, належним чином повідомлення відповідачів про дату та час слухання справи, суд відповідно до частини першоїстатті 280 ЦПК Україниухвалив провести розгляд справи у заочному порядку.

Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку доказам, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач є власницею 25/100 частки домоволодіння АДРЕСА_1 на праві спільної часткової власності, щопідтверджується договором даруваннявід 06.03.2008 року між ОСОБА_7 та ОСОБА_1 , посвідченим приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Захаренко І.В., зареєстровано в реєстрі за № 1217 .

Крім позивачки, співвласниками домоволодіння АДРЕСА_1 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , що підтверджується технічним паспортом на житловий будинок .

Всі співвласники користуються земельною ділянкою загальною площею 0,1 га для обслуговування домоволодіння, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), КН: :02:065:0015, що належить до комунальної власності (власник Миколаївська міська рада), що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянкувід 20.12.2013 № НВ-013.

Позивач ОСОБА_1 вирішила самостійно розпорядитись належною їй часткою домоволодіння та земельної ділянки, але через відсутність згоди інших співвласників, не має можливості реалізувати правомочності власника.

Відповідно до п. 56 Постанови КМУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухомо майно та їх обтяжень» від 25 грудня 2015 р. № 1127 для державної реєстрації права власності на нерухоме майно, що створюється шляхом поділу, виділу в натурі частки майна, що перебуває у спільній власності, та має наслідком припинення права спільної власності для усіх або одного із співвласників, подаються:

- договір про поділ спільного майна, договір про виділ у натурі частки із спільного майна або відповідне рішення суду;

- документи, передбачені пунктом 54 цього Порядку, крім документа, що посвідчує право власності на нерухоме майно до його поділу або виділу в натурі частки.

Оскільки сторони по справі не мають можливості укласти нотаріальний договір про поділ майна, що є у спільній частковій власності, тому позивач звернулась до суду для вирішення цього питання.

Ухвалою суду від 25.01.2021 року призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу. На вирішення експерту поставлені запитання:

- чи можливо виділити у натурі позивачу ОСОБА_1 в окремий об`єкт 25/100 частки домоволодіння АДРЕСА_1 з огляду на порядок ,який склався мід співвласниками?

-чи можливо виділити в особисте користування позивачу ОСОБА_1 частину земельної ділянки пропорційно частці позивача у домоволодіння за вказаною адресою, що включає в себе площу під забудовами та прилеглу територію, враховуючи заяву співвласників будинку про розподіл території та схему розподілу, які долучені до позовної заяви та встановити порядок користування земельною ділянкою?

Згідно з висновком експерта № 115-194е виконаним судовим експертом 30.06.2023, можливий один варіант виділу частки житлового будинку з урахуванням порядку користування, щосклався, а саме:

«…На час дослідження, виходячи з особливостей розташування житлового будинку, дворових будов і споруд на земельній ділянці, сформованого користування приміщеннями житлових будинків та господарських будов пропунється один варіантів виділу/поділу житлових будинків з господарськими будовами і спорудами по АДРЕСА_1 .

Варіант 1: Виділ/поділ домоволодіння наближений до ідеальних часток співвласників з урахуванням сформованого користування приміщеннями житлових будинків та господарських будівель та споруд.

Фактичні частки співвласників, після поділу житлових будинків з господарськими будівлями і спорудами складає:

- У 1-го співвласника ( ОСОБА_1 -25/100)-29/100 частки,що на 4/100 часток більше від ідеальної частки;

- У 2-г оспіввласника ( ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 -48/100)-41/100 частки, що на 7/100 менше від ідеальної частки;

-У 3-го співвласника ( ОСОБА_2 -27/100) -30/100 часток, що на 3/100 більше від ідеальної частки.

По другому питанню: виділити в особисте користування позивачу ОСОБА_1 частину земельної ділянки КН: :02:065:0015 площею 287,0 кв.м. за вказаною адресою, що включає в себе площу підзабудовами та прилеглу територію, враховуючи заяву співвласників будинку про розподіл територіїї та схему розподілу, як долучені до позовної заяви, є технічно можливим.

Пропонується один варіант визначення порядку користування земельною ділянкою, відповідно до нотаріально посвідченої заяви від усіх співвласників домоволодіння від 30.01.2025 року про відокремлення земельних ділянок згідно схеми по ділу.

Варіант 1: Порядок користування земельною ділянкою відповідно до нотаріально посвідченої заяви від усіх співвласників домоволодіння від 30.01.2025 року про відокремлення земельних ділянок згідно схеми поділу.

Вхід (в`їзд), літ № 2, на земельну ділянку залишається в загальному користуванні всіх співвласників з виділенням за точками до лінії земельної ділянки 2.3. ( графічно розроблений порядок користування наведено в Додатку 3)

ОСОБА_1 надається частина земельної ділянки, загальною площею 343,67 кв.м., з відділенням за точками по лінії земельної ділянки 1, 2, АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , 11, 12, 25, 26, 27, 28; 7, 30, 31, 32, 33, 6; 5, 34, 35, 4 якими позначені поворотні точки межі земельної ділянки.

Також, у кристуванні ОСОБА_1 знаходиться земельна ділянка загальною площею 35,96 кв.м., яка виходить за межі земельної ділянки з кадастровим номером: :02:05:0015 по лінії забудови житлового будинку, літ.А.

ОСОБА_1 надається частина земельної ділянки, що знаходиться в її користування, яка виходить за межі земельної ділянки КН: :02:05:0015 й межує з житловим будиноком, літА, загальною площею 35,96 кв.м., з видяленням з точками по лінії земельної ділянки 1, 36, 37, 2 , якими позначені поворотні точки межі земельної ділянки.(Додаток 2 до експертизи)

ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 надається частина земельної ділянки, загальною площею 334,67 кв.м., з відділенням за точками по лінії земельної ділянки 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, якими позначені поворотні точки межі земельної ділянки. (Додаток 3 до експертизи)

ОСОБА_2 надається частина земельної ділянки, загальною площею 321,67 кв.м. з відділенням за точками по лінії земельної ділянки 8, 9, 10, 28, 30, 7; 6, 33, 34, 5, якими позначені поворотні точки межі земельної ділянки. (Додаток 3 до експертизи)

Огорожі залишити у користуванні співвласників відповідно довстановленого порядку користування земельною ділянкою.

Заропонований варіант порядку користування земельної ділянки можливий за умови обов`язкового доступу сторін на ділянки, що залишаються в їх особистому користуванні для обслуговування зовнішніх стін будівель, що їм належить.»

За змістом статті 392 Цивільного кодексу України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Частиною 1статті 356 ЦК України визначено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Згідно із ч. 1 та ч. 2ст. 357 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Положеннями ч. 3 цієї статті передбачено, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

За змістом ч. 1 та ч. 2ст. 367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Поняття спільної часткової власності викладено в ч. 1ст.356ЦК Українияк власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле.

Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно у цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними відсотками від цілого чи у дрібному виразі.

Відповідно до ч. ч. 1 та 3ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно,і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

У п.п.6,7постанови ПленумуВерховногоСудуУкраїни від04жовтня 1991року №7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» судам роз`яснено, що при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що, виходячи зі змісту ст.115 ЦПК України, це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Частинами першою та другоюстатті 120 ЗК Українипередбачено, у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.

Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. Відповідно до роз`яснень, наданих судам у пункті 21постанови Пленуму Верховного Суду України від 16 квітня 2004 року № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», зазначено, якщо довирішеннясудомспоруміжспіввласникамижилого будинку розмір часток у спільній власності на земельну ділянку, на якій розташовані будинок, господарські будівлі та споруди, не визначався або вона перебувала у користуванні співвласників і ними не було досягнуто угоди про порядок користування нею, суду при визначенні частини спільної ділянки, правонакористування якою має позивач (позивачі), слід виходити з розміру його (їх) частки у вартості будинку, господарських будівель та споруд на час перетворення спільної сумісної власності на спільну часткову чи на час виникнення останньої.

Згідно ст.41 Конституції України та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої України приєдналася в 1997році відповідно до Закону України від17липня 1997року закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти дії щодо свого майна будь-які угоди, відповідно за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

На підставі викладеного, суд вважає за можливе задовольнити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа без самостійних вимог територіальна громада м. Миколаєва в особі Миколаївської міської ради про виділ в натурі частки із майна, що є в спільній власності та визначення порядку користування земельною ділянкою

Відповідно дост. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.4,12-13,19,81,141,247,258,259,265,268,273,280,288,354,355 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа без самостійних вимог територіальна громада м. Миколаєва в особі Миколаївської міської ради про виділ в натурі частки із майна, що є в спільній власності та визначення порядку користування земельною ділянкою - задовольнити.

Здійснити виділ у натурі у власність ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в окремий об`єкт 29/100 частки домовлодіння АДРЕСА_1 ,що на 4/100 часток більше від ідеальної частки, відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи.

Виділити у користування ОСОБА_1 частину земельної ділянки площею 287,00 кв.м, за вказаною адресою, кадастровий номер: :02:065:0015, яка включає в тому числі площу під забудовами та прилеглою територією відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи.

Рішення суду набирає законної сили через 30 днів після його проголошення та може бути оскаржено до апеляційного суду Миколаївської області через Заводський районний суд м. Миколаєва в строк і порядок, встановлений ст. ст. 354,355 ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуте районним судом при поданні відповідачем письмової заяви про перегляд заочного рішення протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочнерішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем до апеляційного суду Миколаївської області шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення рішення .

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, заяви про перегляд заочного рішення, якщо апеляційну скаргу, заяву про перегляд заочного рішення не буде подано.

Суддя Д.Г. Нікітін