КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/7437/2025
У Х В А Л А

09 квітня 2025 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Поліщук Н.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою адвокатом Мельниковим Денисом Олександровичем, на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 20 січня 2025 року у справі за позовом Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» до ОСОБА_1 , про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі діями (бездіяльністю) посадової особи, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 20 січня 2025 року справу №758/16425/24 передано за підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Не погодившись з ухваленим судовим рішенням, 04 лютого 2025 року адвокатом Мельниковим Д.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , через систему Електронний суд подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 березня 2025 року апеляційну скаргу залишено без руху. Скаржнику надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги, запропоновано сплатити судовий збір у розмірі 484,48 грн.

27 березня 2023 року на адресу Київського апеляційного суду надійшло клопотання адвоката Мельникова Д.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення за наслідками розгляду апеляційної скарги. Клопотання мотивовано тим, що у скаржника важкий фінансовий стан, спричинений впровадженням на території Україні режиму воєнного стану.

Вирішуючи питання за заявленим клопотанням, апеляційний суд вказує на таке.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Разом з цим, стаття 8 Закону України "Про судовий збір" конкретизує порядок, умови відстрочення сплати судового збору та коло осіб, до яких може застосувати суд цю норму.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.

Зі змісту статті 8 Закону України «Про судовий збір» убачається, що обов`язковим елементом застосування цієї статті є майновий стан сторони, який не дозволяє їй сплатити судовий збір взагалі (у випадку, якщо сторона клопоче про звільнення її сплати судового збору) або перед зверненням до суду (у випадку, якщо сторона клопоче про відстрочення або розстрочення сплати судового збору).

Окремо слід зазначити, що встановлений статтею 8 Закону України «Про судовий збір» перелік умов, за яких особа може бути звільнена від сплати судового збору, також є вичерпним.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко свідчить, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такий правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18.

Такими документами, що підтверджують майновий стан, наприклад, можуть бути довідки про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідка про взяття заявника на облік центром зайнятості як безробітного, документи про нарахування субсидії, соціальної допомоги малозабезпеченим, довідку за формою 1-ДФ про доходи (а саме про відсутність доходу за попередній рік), тощо.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя, оскільки формування справедливих принципів оплати судового збору характеризує рівень доступності до правосуддя у країні (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

ЄСПЛ вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави в цивільних спорах, і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження в цивільних справах (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

За статтею 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. І, як уже зазначалося, вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя, яке у розумінні практики Європейського суду з прав людини не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

Заявляючи клопотання про відстрочення сплати судового збору, представником скаржника не надано доказів на підтвердження майнового стану, що є обов`язковим елементом при застосуванні статті 8 Закону України «Про судовий збір», частини 1 статті 136 ЦПК України. Таким чином, апеляційний суд не має можливості установити наявність чи відсутність скрутного матеріального становища скаржника, що унеможливлює сплату ним судового збору.

Посилання на негативні наслідки режимі воєнного стану в Україні є загальними та yt конкретизують, яким саме чином вплинули на скаржника, відтак наведені представником скаржника в клопотанні обставини не можуть уважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Отже, відсутні підстави для задоволення адвоката Мельникова Д.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення за наслідками розгляду апеляційної скарги.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (частина 2 статті 127 ЦПК України).

Отже, з метою дотримання процесуальних прав всіх учасників справи та задля уникнення надмірного формалізму, апеляційний суд уважає за можливе продовжити ОСОБА_1 строк на виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 17 березня 2025 року про залишення апеляційної скарги без руху.

Судовий збір у розмірі 484,48 грн слід сплатити на наступні реквізити:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Особі, яка подає апеляційну скаргу, слід надати Київському апеляційному суду (судді Поліщук Н.В.) документ про сплату судово

При вчиненні дій, що пов`язані з виконанням цієї ухвали, особі, якій вона адресована, відповідь слід надавати за адресою Київського апеляційного суду, судді Поліщук Н.В.

Керуючись статтями 43, 127, 183, 185, 356, 357 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання, поданого адвокатом Мельниковим Денисом Олександровичем, про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 20 січня 2025 року.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених в ухвалі Київського апеляційного суду від 17 березня 2025 року, на 5 (п`ять) днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у випадку не виконання у встановлений строк цієї ухвали будуть застосовані наслідки, передбачені статтею 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Поліщук