УХВАЛА

3 лютого 2025 року

м. Київ

справа № 754/4636/17

провадження № 61-17311ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Мазур Тамара Вікторівна, на постанову Київського апеляційного суду від 4 грудня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

14 січня 2025 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Мазур Т. В., подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 4 грудня 2024 року, повний текст якої складено

17 грудня 2024 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Заявник додала до касаційної скарги квитанцію № 0.0..1

від 8 січня 2025 року, що підтверджує сплату судового збору

у розмірі 3 073,60 грн, проте судовий збір сплачено не у відповідності до ставок, встановлених Законом України «Про судовий збір», з огляду на таке.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.

Предметом касаційного оскарження є постанова Київського апеляційного суду від 4 грудня 2024 року, якою у рахунок погашення заборгованості ОСОБА_4 у розмірі 97 673,63 доларів США за договором

позики від 17 травня 2013 року звернено стягнення на предмет

іпотеки - квартиру

АДРЕСА_1 .

У пунктах 8.12, 8.13 постанови від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17 (провадження № 12-76гс18) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача.

Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, -у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Законом України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 1 січня

2017 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб

у розмірі 1 600 грн.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову,

але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

(640 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8 000 грн).

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Аналіз змісту оскаржуваного судового рішення свідчить, що позивач, звертаючись з позовом, визначив, що до грошових вимог, які підлягають задоволенню за рахунок звернення стягнення на іпотечне майно, належить сума заборгованості у розмірі 97 673,63 доларів США, що за офіційним курсом Національного банку України на 28 березня 2017 року (день подання позову) складає 2 569 793,20 грн.

Тобто 1 відсоток ціни позову (25 697,93 грн) перевищує 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8 000 грн), тому судовий збір за подання касаційної скарги підлягає сплаті заявником у розмірі 16 000 грн (8 000 грн х 200 %).

Оскільки заявник сплатила 3 073,60 грн судового збору, то їй необхідо доплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 12 926,40 грн (16 000 грн - 3073,60 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги має бути зараховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код класифікації доходів бюджету -22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до вимог частини другої

статті 393 ЦПК України залишається без руху.

Керуючись статтями 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Мазур Тамара Вікторівна, на постанову Київського апеляційного суду

від 4 грудня 2024 року залишити без руху.

Надати заявнику десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

Копію цієї ухвали надіслати заявнику.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Карпенко