ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/70/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" квітня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Заставенко М.О.,

з секретарем судового засідання Пічкур А.О.,

за участю

позивача за первісним позовом, відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 ,

представника позивача за первісним позовом, представника відповідача за зустрічним позовом Дорогої-Воробйової А.Ю.,

представника відповідача за первісним позовом, представника позивача за зустрічним позовом відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Київ заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Інвестиційна група Прометей», Акціонерне товариство «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Колумбус»про поділ спільного майна, третя особа Приватне підприємство «Агенство нерухомості «Ріел Київ», та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Інвестиційна група Прометей», Акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Колумбус», Приватне підприємства «Агенство нерухомості «Ріел Київ»про поділ майна, третя особа Приватне підприємство «Агенство нерухомості «Будівельна корпорація «РІЕЛ»,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Інвестиційна група Прометей», Акціонерне товариство «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Колумбус» про поділ спільного майна, третя особа Приватне підприємство «Агенство нерухомості «Ріел Київ», та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Інвестиційна група Прометей», Акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Колумбус», Приватне підприємства «Агенство нерухомості «Ріел Київ» про поділ майна, третя особа Приватне підприємство «Агенство нерухомості «Будівельна корпорація «РІЕЛ».

У судовому засіданні представник ОСОБА_3 подала заяву про забезпечення позову, у якій просила вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру за адресою АДРЕСА_1 та заборони Приватному підприємству «Агенство нерухомості «Ріел Київ» та Акціонерному товариству «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Колумбус», від імені, в інтересах та за рахунок якого діє Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Інвестиційна група Прометей», розривати Попередній договір купівлі-продажу квартири № 0444/ДН4/151 від 21.08.2019

Заява обґрунтована тим, що предметом позову є майнові права, які виникли з Попереднього договору купівлі-продажу квартири № 0444/ДН4/151 від 21.08.2019. За умовами вказаного договору, сторони укладають Основний договір протягом 90 робочих днів із дня реєстрації продавцем права власності на об`єкт. 04.12.2023 за АТ «ЗНВКІФ «Колумбус» зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 . В березні 2025 року представник ПП «Агентство нерухомості «Ріел Київ» неодноразово засобами телефонного зв`язку вимагала від ОСОБА_3 погодити дату та час підписання Основного договору, однак ОСОБА_1 відмовилась надати згоду на його підписання.

У зв`язку з чим представник ПП «Агентство нерухомості «Ріел Київ» повідомила ОСОБА_3 , що йому в найближчий час в порядку, встановленому у пункті 6.3. Попереднього договору буде направлено рекомендований лист з Повідомленням про намір укласти Основний договір, у якому буде зазначено дату, місце та час підписання Основного договору, реквізити нотаріуса, який буде здійснювати нотаріальне посвідчення Основного договору. У разі, якщо ОСОБА_3 та ОСОБА_1 не з`являться для укладення Основного договору в дату, місце та час підписання Основного договору, зазначені у Повідомленні про намір укласти Основний договір, до ОСОБА_3 будуть застосовані наслідки, передбачені пунктами 7.3. та 7.5. Попереднього договору тобто Попередній договір буде розірваний в односторонньому порядку, а ОСОБА_3 будуть повернуті сплачені ним за цим Договором кошти протягом 120 (сто двадцять) календарних днів з дати розірвання цього Договору, за виключенням штрафу у розмірі 5% (п`ять відсотків) від розміру Забезпечувального платежу за цим Договором. Внаслідок розірвання Попереднього договору в передбаченому пунктом 7.3. цього Договору порядку предмет спору майнові права на припинить існування, і в такому разі власник квартири матиме можливість на власний розсуд розпоряджатися цією квартирою, у тому числі і відчужувати її, у зв`язку з чим представник позивача за зустрічним позовом звертається із заявою.

До заяви додано оголошення з сайту про реєстрацію права власності у 4-му будинку, скрін-шот листування.

У судовому засіданні представник позивача за зустрічним позовом підтримала заяву, просила задовольнити.

Відповідач та представник відповідача за зустрічним позовом у судовому засіданні просили задовольнити заяву.

Заслухавши сторони, частково дослідивши матеріали справи, суд приходить о наступного висновку.

Згідно з положеннями ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Відповідно до ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно, що належить відповідачеві, забороною вчиняти певні дії.

За загальним правилом, встановленим ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача, що гарантує реальне виконання позитивно прийнятого рішення. Значення цього інституту полягає в тому, що ним захищаються права позивача у разі несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, продати чи знищити його та з метою попередження інших потенційних труднощів, що виникають під час реалізації рішення суду у конкретній справі.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд зобов`язаний враховувати обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, та зазначені ним докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до частин третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (стаття 76 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна особа повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

У постанові ВП Верховного Суду від 18.05.2021 року у справі №914/1570/20 вказано, що «під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами».

Разом з тим, заявником до заяви про забезпечення позову не надано жадного доказу, який би свідчив про те, що відповідач має намір чи вчиняє дії щодо відчуження квартири, що в подальшому ускладнить або унеможливить виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог. Надані заявником оголошення з сайту про реєстрацію права власності у 4-му будинку, скрін-шот листування жодним чином не доводить несумлінних дій відповідача, а заявником не доведено, що будь-які дії відповідача могли б утруднити б виконання рішення суду.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 21.11.2018 (справа № 826/8556/17), від 25.04.2019 (справа № 826/10936/18).

Співмірність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Враховуючи викладене те, що до заяви про вжиття заходів забезпечення не надано суду жодного належного, допустимого та достовірного доказу в розумінні ст.ст. 76-78 ЦПК України в підтвердження фактів імовірності утруднення або неможливості виконання рішення суду в майбутньому в разі невжиття таких заходів, не наведено посилань на те, що існують обставини, які свідчать про реальну можливість або підготовчі дії відчуження відповідачем квартири на користь третіх осіб, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Керуючись статтями 149, 150, 151, 153, 258, 260 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Суддя М.О. Заставенко

Повний текст рішення складено 10.04.2025.