Єдиний унікальний № 371/289/25
Номер провадження № 2/371/405/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" квітня 2025 р. м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області у складі:

головуючої судді Кириленко М.О.,

за участю секретаря судового засідання Петренко В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Миронівка Київської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Рудик Юрій Володимирович до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2025 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом посилаючись на те, що він із відповідачкою перебуває з 19 вересня 2007 року у зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу мають двох дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спільне сімейне життя між ними не склалося та припинені, що суперечить його інтересам. Сторони спільне господарство не ведуть, шлюбні стосунки не підтримують, спору про поділ майна відсутній, спору про визначення місця проживання дітей відсутній. Просить суд розірвати шлюб між ним та ОСОБА_2 та присвоїти відповідачу дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

Ухвалою суду від 10.03.2025 було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

24.03.2025 на адресу суду надійшло клопотання відповідачки ОСОБА_2 про повернення позовної заяви на усунення недоліків.

Ухвалою суду від 25.03.2025 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 01.04.2025 продовжено судовий розгляд.

Позивач та його представник адвокат Рудик Ю.В. у судове засідання не з`явилися, заявою від 10.04.2025 просили розгляд справи проводити без їх участі, на розірванні шлюбу наполягають.

Відповідачка в судове засідання не з`явилася, подала до суду клопотання про розгляд справи без її участі. Проти розірвання шлюбу не заперечує. Щодо позовної вимоги про зміну їй прізвища на дошлюбне, заперечує, так як ця вимога не відповідає закону. Просить залишити їй прізвище « ОСОБА_6 », а позовні вимоги в цій частині залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_7 , перебувають у шлюбі зареєстрованому 19 вересня 2007 року Виконавчим комітетом Карапишівської сільської ради Миронівського району Київської області, про що складено відповідний актовий запис №12, що підтверджується повторним свідоцтвом про шлюб Серія НОМЕР_1 від 27.02.2025 (а.с. 8).

Від шлюбу мають дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Причинами розірвання шлюбу є те, що сторони фактично припинили шлюбні стосунки, спільного господарства не ведуть, не мають наміру поновлювати сімейні відносини, подальше спільне життя чоловіка й жінки та збереження шлюбу суперечить їх інтересам.

Відповідно до ч. 1 ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно ст. 111 СК України суд вживає заходи щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Положеннями п.3 ч.2 ст.18, ч.3 ст.ст.51,56, ч.1 ст.110 СК України, дружина і чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань, при цьому способом захисту сімейних прав та інтересів, у тому числі, є право на припинення шлюбних відносин шляхом пред`явлення до суду позову про розірвання шлюбу одним із подружжя.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється в наслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

За аналогією можливо зробити висновок, що й подальше існування сім`ї як добровільного союзу, у разі відсутності добровільної згоди чоловіка чи жінки на такий союз сім`ю шлюб, не може мати місце.

Матеріалами справи встановлено, що у сторін сім`я розпалася, з листопада 2024 року припинили шлюбні стосунки, позивач скористався даним правом та звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу, наполягає на розірванні шлюбу, відповідач погодилася на розірвання шлюбу, про що вказала у письмовому клопотанні, яку подала до суду, сторони не бажають зберігати шлюб, спільного господарства не ведуть, спору про місця проживання дітей не мають.

На підставі викладеного, з урахуванням досліджених доказів по справі, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам, а тому позов законний, обґрунтований і такий, що підлягає задоволенню.

Щодо позовної вимоги позивача про зміну відповідачці прізвища на дошлюбне « ОСОБА_5 », суд зазначає таке.

Згідно ч.1 ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Із копії повторного свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 27.02.2025 вбачається, що під час державної реєстрації шлюбу відповідач змінила дошлюбне прізвище - « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 ».

Таким чином, при розірванні шлюбу особа, яка змінила прізвище при державній реєстрації шлюбу, визначає для себе чи далі іменуватися цим прізвищем або відновити дошлюбне прізвище.

Відповідач після розірвання шлюбу бажає надалі іменуватись прізвищем « ОСОБА_6 », про що зазначила у клопотанні, що відповідає вимогам закону.

Тому позовні вимоги позивача ОСОБА_1 про зміну відповідачці прізвища на дошлюбне « ОСОБА_5 » не підлягає задоволенню.

За ч.2 ст.114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч.3 ст.115 Сімейного кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Керуючись ст.ст. 111-115 СК України, ст.ст.12, 13, 19, 78, 81, 89, 263-265, 279 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Рудик Юрій Володимирович до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити частково.

Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 19.09.2007 року Виконавчим комітетом Карапишівської сільської ради Миронівського району Київської області, актовий запис №12 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище відповідачки ОСОБА_2 залишити без змін - « ОСОБА_6 ».

У іншій частині позову відмовити.

Копію рішення направити до ДРАЦС для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.О. Кириленко