КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №359/2356/21
апеляційне провадження №22-ц/824/8481/2025
УХВАЛА

02 квітня 2025 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Приходька К.П., Писаної Т.О., Журби С.О. розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Приходька К.П., Писаної Т.О., Журби С.О. по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Бориспільської міської ради Київської області про визначення місця проживання дитини та за зустрічним позовом ОСОБА_2 , який діє від свого імені та в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Орган опіки і піклування - Виконавчий комітет Переяславської міської ради про визначення місця проживання малолітньої дитини,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного міськрайонного суду Київської області від 04 лютого 2025 року, постановлену за наслідками розгляду заяви ОСОБА_2 про заміну одного заходу забезпечення іншим

установив:

Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 04 лютого 2025 року замінено заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 16 серпня 2021 року.

Зобов`язано ОСОБА_1 забезпечувати побачення та спілкування (контакт) ОСОБА_2 з малолітнім сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кожної першої та третьої суботи місяця з 19:00 до 20:00 за київським часом та кожної другої та четвертої неділі місяця з 19:00 до 20:00 за київським часом, засобами телефонного або інтернет зв`язку із використанням мобільних застосунків «Face Time», «Skype», «Viber», «Zoom», «Whats App», «Telegram» без присутності матері.

Не погодившись із ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 звернулася до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 лютого 2025 року дану цивільну справу призначено складу суду: суддя-доповідач - Приходько К.П., судді, які входять до складу колегії - Журба С.О., Писана Т.О.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 лютого 2025 року витребувано матеріали цивільної справи з суду першої інстанції.

11 березня 2025 року матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду та 12 березня 2025 року матеріали цивільної справи передано судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 березня 2025 року, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 04 лютого 2025 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 березня 2025 року, підготовку справи до судового розгляду закінчено, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 08 квітня 2025 року о 13 год. 15 хв.

23 березня 2025 року ОСОБА_1 подала до Київського апеляційного суду заяву про відвід колегії суддів у складі Приходька К.П., Писаної Т.О., Журби С.О.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 березня 2025 року, передано заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Приходька К.П., Писаної Т.О., Журби С.О. на автоматизований розподіл відповідно до ч. 1 ст. 33 ЦПК України для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, для вирішення питання про відвід.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 березня 2025 року у складі головуючого судді Желепи О.В., у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі Приходька К.П., Писаної Т.О., Журби С.О. - відмовлено.

02 квітня 2025 року ОСОБА_1 вдруге звернулась до суду з заявою про відвід суддів Приходька К.П., Писаної Т.О., Журби С.О., в якій просила відвести суддів Приходька К.П., Писану Т.О., Журбу С.О. від розгляду справи №359/236/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Бориспільської міської ради Київської області про визначення місця проживання дитини та за зустрічним позовом ОСОБА_2 , який діє від свого імені та в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Орган опіки і піклування - Виконавчий комітет Переяславської міської ради про визначення місця проживання малолітньої дитини, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного міськрайонного суду Київської області від 04 лютого 2025 року, постановлену за наслідками розгляду заяви ОСОБА_2 про заміну одного заходу забезпечення іншим.

На обґрунтування заяви зазначала, що з отриманих нею доказів вбачається, що судді Приходько К.П., Писана Т.О., Журба С.О. не розуміють сенсу поняття «доброчесність» та не застосовують його відносно свого життя, оскільки допускають грубе порушення правил суддівської етики, не дотримуються принципів верховенства права та законності.

Значна кількість дисциплінарних скарг відносно вказаних суддів свідчить про їх стійку схильність до порушення встановлених процесуальних правил, невміння організувати належним чином процес відправлення правосуддя.

Із листа Вищої ради правосуддя від 31 березня 2025 року №6241/0/9-25 вбачається, що колегія суддів, яка здійснює розгляд справи №359/2356/21, регулярно стають фігурантами дисциплінарних проваджень.

Так, до Вищої ради правосуддя надійшло 75 дисциплінарних скарг на дії судді Київського апеляційного суду Приходька К.П . З них: 34 скарги залишені без розгляду та повернуті скаржникам; за результатами розгляду 23 скарг Дисциплінарними палатами Вищої ради правосуддя постановлено ухвали про відмову у відкритті дисциплінарної справи; 18 скарг не розглянуто.

Стосовно судді ОСОБА_5 надійшло 103 дисциплінарні скарги (54 скарги залишені без розгляду та повернуті скаржникам; за результатами розгляду 28 скарг Дисциплінарними палатами Вищої ради правосуддя постановлено ухвали про відмову у відкритті дисциплінарної справи; 20 скарг не розглянуто, за результатами розгляду 1 скарги Другою Дисциплінарною палатою Вищої ради правосуддя прийнято рішення про притягнення ОСОБА_5 до дисциплінарної відповідальності та застосовано до неї дисциплінарне стягнення у виді попередження).

До Вищої ради правосуддя надійшло 61 дисциплінарна скарга на дії судді Київського апеляційного суду Журби С.О. З них: 24 скарги залишені без розгляду та повернуті скаржникам; за результатами розгляду 18 скарг Дисциплінарними палатами Вищої ради правосуддя постановлено ухвали про відмову у відкритті дисциплінарної справи; 19 скарг не розглянуто.

Вважала, що така суттєва кількість скарг відносно колегії суддів свідчить про високий ступінь недовіри учасників справи до суддів, відсутність авторитету у колегії суддів перед громадянами України.

Дисциплінарні скарги стосовно суддів викликають певну засторогу, оскільки свідчить про схильність колегії суддів до порушення процесуальних правил та правил поведінки суддівської етики.

Враховуючи основні засади цивільного судочинства, вимоги законодавства України та практику Європейського суду з прав людини, необхідність дотримання гарантій права на справедливий суд та зміцнення довіри громадськості до суду, наявні правові підстави для задоволення заяви про відвід колегії суддів.

З метою запобігання в подальшому будь-якої недовіри з боку осіб, що приймають участь у справі та забезпечення справедливого, своєчасного, об`єктивного та неупередженого розгляду цієї справи, а також поставлення під сумнів законність прийнятого ними рішення, вважала за необхідне дану заяву про відвід задовольнити.

Вивчивши матеріали справи та заяву про відвід, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Згідно вимог ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 36 ЦПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Таким чином, перелік підстав для відводу чітко визначений законом.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право при визначенні його цивільних прав і обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Стандарт безсторонності ґрунтується насамперед на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини.

Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі.

Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд апеляційної інстанції вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто, має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність.

Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною; «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки, як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Надаючи оцінку обґрунтованості заяви про відвід колегії суддів, апеляційний суд приходить до висновку, що у заяві про відвід не наведено фактів прояву колегією суддів поведінки, яка б свідчила про їх недоброчесність, упередженість чи необ`єктивність у цій справі, заявником лише вказано на факт щодо реалізації громадянами свого права на подання скарг до Вищої ради правосуддя щодо ймовірних дисциплінарних проступків суддів.

Отже, посилання заявника на наявність у дисциплінарному провадженні Вищої ради правосуддя скарг на суддів Київського апеляційного суду не є тими обставинами, які об`єктивно викликають сумнів у доброчесності, неупередженості або об`єктивності суддів, та не можуть бути підставами для відводу колегії суддів.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 цього Кодексу.

Такому судді не може бути заявлений відвід.

Питання про відвід вирішується невідкладно.

Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі (ч. 7 ст. 40 ЦПК України).

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, -

ухвалив:

Заявлений ОСОБА_1 відвід колегії суддів Київського апеляційного суду Приходьку К.П., Писаній Т.О., Журбі С.О. визнати необґрунтованим.

Передати заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Приходька К.П., Писаної Т.О., Журби С.О., на автоматизований розподіл відповідно до ч. 1 ст. 33 ЦПК України для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, для вирішення питання про відвід.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді К.П. Приходько

Т.О. Писана

С.О. Журба