ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/4923/24
Провадження № 2/210/187/25
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

01 квітня 2025 року

Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

Головуючого судді Скотар Р.Є.

за участю секретаря Новосилецького В.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідач ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в місті Кривий Ріг матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Русавської Тамари Василівни, Криворізької міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , третя особа: Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовної заяви

Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер сусід позивача ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . В березні 2024 року брат померлого ОСОБА_5 - ОСОБА_3 повідомив, що його померлий брат ОСОБА_5 залишив на її ім`я заповідальне розпорядження на грошовий вклад у АТ КБ «ПриватБанк». Тобто, до цього моменту позивачу не було відомо про існування вказаного заповідального розпорядження.

08 квітня 2025 року ОСОБА_3 привів ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Русавської Тамари Василівни, де вона подала заяву про прийняття спадкового майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_5 , згідно заповідального розпорядження на грошовий вклад, що знаходиться в АТ КБ «ПРИВАТБАНК». Нотаріус пояснила, що позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, і що потрібно звертатися до суду для визначення додаткового строку. Однак, постанову про відмову у вчиненні однак, постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії не надала, пояснюючи, що буде звертатися із запитом в АТ КБ «ПриватБанк» для підтвердження заповідального розпорядження на грошовий вклад.

24 липня 2024 року Приватний нотаріус Русавська Тамара Василівна видала позивачу Постанову відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено гр. ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно згідно заповідального розпорядження на грошовий вклад, що знаходиться в АТ КБ «ПРИВАТБАНК», з смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з тим. що ОСОБА_1 пропустила строк прийняття спадщини.

Вважає, що пропуск строку прийняття спадщини відбувся з поважних причин, оскільки в березні 2024 року позивач дізналася від брата померлого ОСОБА_5 - ОСОБА_3 про існування на ім`я ОСОБА_1 заповідального розпорядження, від нотаріуса ніяких повідомлень не отримувала, тому 08 квітня 2024 року звернулася до Приватного нотаріуса Русавської Тамари Василівни, де подала заяву про прийняття спадкового майна. Внаслідок відмови нотаріуса порушено права Позивача як спадкоємця, виходячи з того, що неможливо реалізувати право Позивача на спадщину від імені ОСОБА_5 , тому виникла необхідність звернутися до суду за захистом своїх прав.

Враховуючи викладене просить суд визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Русавської Тамари Василівни заяви про прийняття спадщини за заповідальним розпорядженням після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в один місяць з дня набрання рішенням законної сили.

Рух по справі

Ухвалою суду від 02 вересня 2024 року відкрито загальне позовне провадження, витребувано від приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Русавської Тамари Василівни належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ; належним чином засвідчену копію заповідального розпорядження на грошовий вклад в АТ КБ «ПриватБанк» від імені ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Витребувано від Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» належним чином засвідчену копію заповідального розпорядження на грошовий вклад в АТ КБ «ПриватБанк» від імені ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . (а.с.15-16).

31 жовтня 2024 року на виконання ухвали суду від Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» надано до суду належним чином засвідчену копію заповідального розпорядження на грошовий вклад в АТ КБ «ПриватБанк» від імені ОСОБА_5 (а.с.27-52).

24 грудня 2024 року на виконання ухвали суду від приватного нотаріуса Русавської Т.В. надійшла до суду завірена належним чином копія спадкової справи № 131/2023, яка була відкрита після, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 (а.с.70-114).

Ухвалою суду від 16 січня 2025 року залучено до участі у справі у якості співвідповідачів: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с.119-120).

Ухвалою суду від 24 лютого 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с.155).

Аргументи учасників справи

Позивач та її представник під час судового розгляду підтримали позов в повному обсязі та просили суд його задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 просив задовольнити позов в повному обсязі, зазначив, що дізнався про існування заповідального розпорядження через вісім-дев`ять місяців після смерті брата.

Відповідач ОСОБА_4 в судовому засіданні присутній не був про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідач Приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Русавська Т.В. в судовому засіданні присутня не була. Про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Представник відповідача Криворізької міської ради в судовому засіданні присутній не був, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, за наявними у справі матеріалами.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_7 , актовий запис про смерть № 496, свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 13.06.2023 року видане Центрально-Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (а.с.75).

Згідно Довідки від 03.04.2024 року № 10086, згідно з відомостями, що містяться у Реєстрі Криворізької міської територіальної громади, за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (знятий з реєстрації 09.06.2023 року у зв`язку за смертю) (а.с. 89).

Відповідно до копії паспорту громадянки України ОСОБА_1 , остання зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.7 зворот).

З письмових матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_4 звернувся до приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Русавської Т.В. 13 липня 2023 року із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті дядька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.72).

Також, з письмових матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_3 звернувся до приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Русавської Т.В. 13 липня 2023 року із заявою про відмову від належної йому частки спадкового майна за законом на користь спадкоємця іншої черги ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.78).

03 квітня 2024 року приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Русавською Т.В. було видано свідоцтва про право власності на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.104, 106).

Згідно довідки АТ КБ «ПриватБанк», на запит приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Русавської Т.В. на ім`я ОСОБА_5 відкриті рахунки та 23.12.2020 року складено заповідальне розпорядження на ОСОБА_1 на грошові кошти у розмірі 120000,06 гривень (а.с.85).

ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Русавської Т.В. 08 квітня 2024 року із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно заповідального розпорядження на грошовий вклад, що знаходиться в АТ КБ «ПриватБанк» (а.с.108).

Приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Русавська Т.В. відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно згідно заповідального розпорядження на грошовий вклад, що знаходиться в АТ КБ «ПриватБанк», оскільки позивач не подала вчасно заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , про що видала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24 липня 2024 року (а.с. 113 зворот).

Позивач вказує, що не подала у визначений законом строк заяву про прийняття спадщини з поважних, незалежних від неї обставин, а саме, відсутність обізнаності щодо заповідального розпорядження на її користь.

Згідно відповіді АТ КБ «ПриватБанк», наданої на виконання ухвали суду, ОСОБА_5 , згідно договору вкладу «Стандарт» № SAMDNWFD501 від 01.12.2020 року відкрив рахунок та надав заповідальне розпорядження на ОСОБА_1 на 100% грошового вкладу (а.с.46-50).

Мотивувальна частина. Позиція суду та застосовані норми права.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

В тому числі, суд враховує вимоги ст. 80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Спадщина, на яку претендує позивач, відкрилась після смерті її сусіда ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно зі ст.ст. 1217, 1218, 1233 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

Статтями 1216-1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. ст. 1220-1221,1223ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Разом з тим, позивач наведених вище вимог закону не дотрималась та після відкриття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Уразі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Відповідно до статті 1269 ЦК України обов`язковою умовою реалізації спадкових прав спадкоємцем, який не проживав постійно разом зі спадкодавцем, є подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Наслідком не вчинення таких дій є пропущення строку для прийняття спадщини.

Із копії спадкової справи № 131/2023 наданої приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Русавською Т.В. встановлено, що позивач звернулася до нотаріуса заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно згідно заповідального розпорядження на грошовий вклад, що знаходиться в АТ КБ «ПриватБанк» 08 квітня 2024 року, тобто після спливу строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, у зв`язку з чим нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, окрім того, судом встановлено із матеріалів спадкової справи, що приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Русавською Т.В. видано свідоцтва про право на спадщину за законом племіннику померлого - ОСОБА_4 . Крім того, померлим ОСОБА_5 за життя було складено заповідальне розпорядження на грошовий вклад на користь ОСОБА_1 .

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 року у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Фактично, пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного чи оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку (висновок Верховного Суду у постанові від 01 червня 2022 року у справі № 148/1805/20).

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема такі: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

В залежності від конкретних обставин справи суд може визнавати ті чи інші причини пропуску строку як поважними, так і такими, що не перешкоджали особі звернутися із відповідною заявою в межах визначеного законом строку. Визначальним у такому випадку є саме критерій наявності об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для спадкоємця. Для вирішення питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини стосується періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

У постанові Верховного Суду в справі № 681/203/17-ц зазначено, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика ЄСПЛ розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Важливим під час вирішення питання про надання особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини також є факт прийняття спадщини іншими спадкоємцями за законом, оскільки в такому разі може відбутися втручання у право власності інших осіб, порушення принципу правової визначеності стосовно особи, яка добросовісно реалізувала власні цивільні права. Наведене зумовлює потребу в дотриманні принципу «пропорційності» втручання у права спадкоємців, які прийняли спадщину.

Дотримання принципу пропорційності передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде порушенням статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, потрібно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж потрібно для реалізації поставленої мети.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам загалом, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який є у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

В контексті даної справи та поважності пропуску строку для прийняття спадщини суд зазначає наступне.

Відповідно до матеріалів справи позивач є сусідкою спадкодавця ОСОБА_5 , яким було складене заповідальне розпорядження на грошовий вклад на її користь.

У суду відсутні сумніви, що однією з основних причин пропуску для прийняття спадщини була необізнаність позивача щодо складеного відносно неї заповідального розпорядження, оскільки вона не є родичкою померлого та спадкоємцем першої-четвертої черги за законом та, хоча й знала про смерть сусіда, однак про заповідальне розпорядження не була повідомлена.

За змістом статті 1258 ЦК спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до статті 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Судом встановлено, що спадкоємцями після смерті ОСОБА_5 є брат ОСОБА_3 , який згідно заяви від 13.07.2024 року відмовився від належної йому частки спадкового майна на користь спадкоємця іншої черги ОСОБА_4 , та ОСОБА_4 , який отримав свідоцтва про право на спадщину за законом на майно після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 дядька ОСОБА_5 .

Однак, як вбачається з матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 , сусідка ОСОБА_1 не є спадкоємицею за законом та не прийняла спадщину у вигляді грошового вкладу, що знаходиться в АТ КБ «ПриватБанк», оскільки їй не було відомо про наявність заповідального розпорядження.

Встановлено, що позивачка та ОСОБА_5 є сусідами, після відкриття спадкової справи № 131/2023 родичі спадкодавця дізнались про існування заповідального розпорядження на ім`я ОСОБА_1 та після цього позивачка подала заяву про прийняття спадщини на спадкове майно згідно заповідального розпорядження на грошовий вклад, що знаходиться в АТ КБ «ПриватБанк».

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач пропустила строк прийняття спадщини з поважних причин, через необізнаність про існування заповідального розпорядження на грошовий вклад, тому подала до нотаріуса заяву лише 08.04.2024 року, тому суд вважає за необхідне визнати причину пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважною.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими. Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 1320цс17.

Суд зазначає, що подачею заяви про прийняття спадщини та зверненням до суду із позовом для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини свідчить про бажання позивача реалізувати свої права, наявні у справі докази в їх сукупності, дають підстави для задоволення позову, тому, суд визнає причини пропуску позивача для подання заяви про прийняття спадщини поважними та визначає додатковий строк два місяці для подання відповідної заяви до нотаріуса. Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно.

Враховуючи викладене позов ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Русавської Тамари Василівни, Криворізької міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , третя особа: Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягає задоволенню.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ч.3 ст.1272, 1270 ЦК України, ст. ст. 4, 9, 12,13,77, 81, 141, 259-268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Русавської Тамари Василівни, Криворізької міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , третя особа: Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , який становить 1 (один) місяць з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть ознайомитись з судовим рішенням на офіційному веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень. Веб-адреса сторінки: http://reyestr.court.gov.ua.

Повний текст рішення складено 04 квітня 2025 року.

Відомості про учасників справи згідно п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України:

- позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_2 ( АДРЕСА_3 );

- відповідач: Приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Русавська Тамара Василівна (50074, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Гетьманська, 74/327);

- відповідач: Криворізька міська рада (50101, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1, );

- відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_3 ( АДРЕСА_4 );

- відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_4 ( АДРЕСА_4 );

- третя особа: Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1Д, ).

Суддя: Р. Є. Скотар