Справа № 204/5340/13-ц
Провадження № 2-зз/204/9/25
УХВАЛА

про скасування заходів забезпечення

27 березня 2025 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська, у складі:

головуючого судді Приваліхіної А.І.,

за участю секретаря судового засідання Єрмак Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі клопотання представниці позивачки ОСОБА_1 - адвокатки Гаврилюк Людмили Валеріївни, про скасування заходів забезпечення позову, -

У С Т А Н О В И В:

В провадженні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська перебувала цивільна справа за спільним первісним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення майнових збитків спричинених порушенням зобов`язання та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення збитків, цивільна справа № 204/5340/13-ц.

Ухвалою суду від 20 вересня 2013 року у справі вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 , до прийняття рішення у справі, в межах заявлених зустрічних позовних вимог 197196 гривень 48 копійок, та накладення арешту на квартиру АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_2 , до прийняття рішення у справі, в межах заявлених зустрічних вимог 197196 гривень 48 копійок (том 1, а. с. 191).

Рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 16 вересня 2014 року у задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення майнових збитків, спричинених порушенням зобов`язання відмовлено. В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення майнових збитків, спричинених порушенням зобов`язання відмовлено (том 2, а. с. 130-135).

Ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 16 грудня 2014 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 відхилено, а рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 16 вересня 2014 року залишено без змін (том 2, а. с. 154-156).

19 березня 2025 року на адресу Красногвардійського районного суд м. Дніпропетровська надійшло клопотання представниці позивачки ОСОБА_1 адвокатки Гаврилюк Л.В., про скасування заходів забезпечення позову.

В обґрунтування клопотання зазначено, що заходи забезпечення позову продовжують діяти, оскільки існує заборона на відчуження майна, однак підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів, вже відпали, бо розгляд справи по суті завершений.

Розглянувши заяву про скасування заходів забезпечення позову, суд дійшов наступних висновків.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі, з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Приписами ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди при розгляді справ застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року № ETS N 005 та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до вимог ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з вимогами ст. 13 Конвенції, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому ЄСПЛ у своєму рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. Також ЄСПЛ у своєму рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні ЄСПЛ у справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. Крім того, при вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» від 17 липня 2008 року Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Разом із тим, у постанові Верховного суду України від 25 травня 2016 року зазначено, що забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Метою забезпечення позову, згідно із вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Приписами п. 10 постанови Пленуму Верховного суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» визначено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

З огляду на викладене, враховуючи те, що потреба в забезпеченні позову, що зумовлювала його застосування, вже відпала, керуючись принципом верховенства права та непорушності права власності, суд дійшов переконливого висновку про необхідність задоволення клопотання адвокатки Гаврилюк Л.В. про скасування заходів забезпечення позову у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 158, 258, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представниці позивачки ОСОБА_1 - адвокатки Гаврилюк Людмили Валеріївни про скасування заходів забезпечення позову задовольнити.

Застосовані ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 20 вересня 2013 року, заходи забезпечення позову у цивільній справі 204/5340/13-ц у вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) та, на квартиру АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_2 ) - скасувати.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів зо дня її підписання суддею або протягом п`ятнадцяти днів зо дня отримання її копії учасниками справи.

Ухвала суду набирає законної сили протягом п`ятнадцяти днів зо дня її підписання суддею або протягом п`ятнадцяти днів зо дня отримання її копії учасниками справи, якщо не буде оскаржена у встановленому законом порядку.

Суддя А.І. Приваліхіна