КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №367/3693/20
провадження №22-з/824/606/2025
УХВАЛА

09 квітня 2025 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Приходька К.П., Журби С.О., Писаної Т.О., розглянув заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 07 квітня 2025 року постановленої за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року, яка в свою чергу постановлена за результатами розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на протокольну ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 13 липня 2023 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини,

установив:

Ухвалою Київського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на протокольну ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 13 липня 2023 року у справі за вказаним вище позовом.

02 квітня 2025 року ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» подав заяву про виправлення описки у зазначеній ухвалі Київського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 квітня 2025 року, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року - відмовлено.

07 квітня 2025 року ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» подав заяву про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 07 квітня 2025 року, а саме в частині зазначення строку і порядку набрання ухвалою законної сили та її оскарження.

Просив суд, привести абзац 2 резолютивної частини ухвали Київського апеляційного суду від 07 квітня 2025 року у відповідність до вимог ЦПК України.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Враховуючи характер описки, про яку вказує заявник, колегія суддів вважає за можливе розглянути дане питання без виклику учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 07 квітня 2025 року не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Помилки в тексті судового рішення, зумовлені арифметичними або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив такий акт.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Такі висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 14 січня 2019 року у справі № 638/11034/15-ц, від 20 травня 2020 року у справі № 520/15285/17, від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17.

У постанові від 30 листопада 2023 року у справі №990/222/23 (провадження №11-155заі23) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер.

До таких належать, наприклад, написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення.

Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Отже, з метою оперативного та дієвого усунення помилок в судовому рішенні застосовується інструмент виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні, як із власної ініціативи суду, так і за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи, незалежно від набрання судовим рішенням законної сили.

Тобто, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Отже, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, та які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Колегія суддів вважає, що наведені в заяві обставини не є опискою в розумінні ст.269 ЦПК України.

Більше того, колегія суддів звертає увагу, що абзац 2 резолютивної частини ухвали Київського апеляційного суду від 07 квітня 2025 року в частині зазначення строку і порядку набрання ухвалою законної сили, відповідає вимогам ст.ст. 388, 390 ЦПК України.

Окрім цього, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

У відповідності до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 4 ст. 44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасниками судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом, якими у відповідності до ст. 144 ЦПК України можуть бути: попередження; штраф.

Колегія суддів вважає за необхідне попередити ОСОБА_1 про недопущення зловживання процесуальними правами, шляхом подачі завідомо безпідставних заяв про виправлення описки, які можуть бути спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 44, 269 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 07 квітня 2025 року - відмовити.

Попередити ОСОБА_1 про недопущення зловживання процесуальними правами.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач К.П. Приходько

Судді С.О. Журба

Т.О. Писана