Р. С. З. № 9
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

10 квітня 2025 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області В.Л. Маренюк, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Уманської районної державної (військова) адміністрація та Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області про визнання права власності на майно за набувальною давністю,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідачів про визнання права власності на майно за набувальною давністю.

На підставу своїх вимог спирається на те, він ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з червня 2005 року фактично постійно проживає в квартирі АДРЕСА_1 , постійне місце проживання зареєстроване за цією адресою 28.08.2007 року.

Згідно з Рішенням виконавчого комітету Маньківської селищної ради від 09.04.2008 року №35 від 22.02.2008, 09 квітня 2008 року позивачу було видано ордер на вселення в службову квартиру, що розміщена за адресою: АДРЕСА_2 .

Від часу вселення, отримавши службове житло перебуваючи на посаді прокурора Маньківського району, у даній квартирі він проживає постійно.

Відповідно до Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», позивач має право на приватизацію квартири, яка попередньо надана була в якості службового житла. Разом з тим, вселившись у вказане житло на законних підставах, позивач постійно і безперервно добросовісно володіє даним майном фактично від часу вселення і по даний час.

З метою вирішення питань щодо оформлення прав власності (приватизації) квартири, позивач звернувся з письмовою заявою до Уманської районної державної (військової) адміністрації, якою повідомив про викладені вище обставини та зокрема просив повідомити, чи перебуває на відповідному відомчому (оперативному, балансовому) обліку в Уманській районній державній (військовій) адміністрації Черкаській області (чи в інших підпорядкованих відповідних підрозділах) квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Чи має якесь відношення Уманська районна державна (військова) адміністрація до даної квартири.

Також просив за наявності повноважень, надати відповідне клопотання до Маньківської селищної ради про зняття статусу службового житла з квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Також просив, за наявності повноважень, вирішити питання про передачу позивачу квартири АДРЕСА_1 у власність в порядку, визначеному відповідно до Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Листом Уманської районної державної адміністрації (Уманської районної військової адміністрації) від 22.01.2025 № 01-01-33/5490 позивачу повідомлено, що на відомчому (оперативному, балансовому) обліку в Уманській райдержадміністрації квартира, розташована по АДРЕСА_2 не перебуває. Повідомлено також, що на підставі викладеного, повноважень надати клопотання до Маньківської селищної ради про зняття статусу службового житла з вказаної квартири та вирішити питання про передачу позивачу квартири по АДРЕСА_2 у райдержадміністрації немає.

У зв`язку з тим, що квартира була надана в якості службового житла як працівнику прокуратури, з метою вирішення питань щодо оформлення прав власності на квартиру позивач звернувся до Черкаської обласної прокуратури, якою повідомив про викладені вище обставини та зокрема просив повідомити, чи перебуває на відповідному відомчому (оперативному, балансовому) обліку в Черкаській обласній прокуратурі (чи в інших підпорядкованих відповідних підрозділах) квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_2 з повідомленням чи має якесь відношення Черкаська обласна прокуратура до даної квартири.

Також просив за наявності повноважень, надати відповідне клопотання до Маньківської селищної ради про зняття статусу службового житла з квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Також просив, за наявності повноважень, вирішити питання про передачу позивачу квартири АДРЕСА_1 у власність в порядку, визначеному відповідно до Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Листом Черкаської обласної прокуратури від 09.01.2025 № 34-6 вих. 25 позивачу повідомлено, що згідно оперативного обліку службових жилих приміщень Черкаської обласної прокуратури житло за вказаною адресою не рахується серед житла Черкаської обласної прокуратури. Також повідомлено, що виконавчий комітет Маньківської селищної ради листом від 02.01.2025 № 02-16/26 поінформував, що за наявними даними виконавчого комітету вказана квартира не рахується за Черкаською обласною прокуратурою як службове житло.

Відповідно, з наданої відповіді вбачається, що відношення до даної квартири Черкаська обласна прокуратура не має.

Також надана довідка Черкаської обласної прокуратури від 06.01.2025 № 07-9 вих.25 інформує, що колишній прокурор Маньківського району Черкаської області ОСОБА_1 , 1962 року народження, згідно матеріалів особової справи дійсно працював на прокурорсько-слідчих посадах в органах прокуратури з 01 серпня 1989 року до 07 травня 1992 року та з 11 травня 1992 року до 25 квітня 2014 року і звільнений у зв`язку з виходом на пенсію за вислугою років. Стаж роботи в органах прокуратури Черкаської області на прокурорсько-слідчих посадах складає 24 роки 08 місяців 22 дні.

Після цього, з метою вирішення питань щодо оформлення прав власності на квартиру позивач звернувся до Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області з письмової заявою, якою повідомив про викладені вище обставини постійного безперервного добросовісного проживання у вказаній квартирі, про отримані відповіді на свої звернення від Уманської районної державної адміністрації та Черкаської обласної прокуратури, та зокрема просив вирішити питання про виключення жилого приміщення - квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 з числа службових та прийняти відповідне рішення про дозвіл на приватизацію даної квартири з передачею позивачу у приватну власність.

Рішенням виконавчого комітету Маньківської селищної ради від 27.03.2025 №51-25 «Про виключення квартири АДРЕСА_1 із числа службового», вирішено виключити квартиру АДРЕСА_1 з числа службових у зв`язку з тим, що відсутня потреба в такому її використанні.

Разом з тим, згідно отриманих відповідей на звернення позивача, питання щодо оформлення прав власності на вказане майно, не вирішено, чим фактично не визнається право власності, тому вимушений звертатись до суду з даним позовом про визнання права власності.

Згідно даних Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 19.03.2025 року за №418608659, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та у Реєстрі прав власності на нерухоме майно за адресою АДРЕСА_2 , за вказаними параметрами відомості відсутні.

Разом з тим, позивачу відомо, що вказана квартира була придбана Маньківською районною державною адміністрацією згідно Договору купівлі-продажу, посвідченого 20.08.1996 року Маньківською районною державною нотаріальною конторою за р.№1615, та зареєстрованого в Маньківському відділку Черкаського обласного бюро технічної інвентаризації за р.№ 2715.

При цьому, згідно інформації, яка міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Маньківська районна державна адміністрація Черкаської області як юридична особа ліквідована, реєстрація припинена, про що 14.07.2021 року внесено запис за № 026000174. Тобто, власник квартири ліквідований як юридична особа.

Забезпечення постійним житлом громадян, які відповідно до законодавства мають право на його отримання, може здійснюватися шляхом будівництва або придбання доступного житла за рахунок надання державної підтримки у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Громадяни мають право на приватизацію квартир (будинків) державного житлового фонду, житлових приміщень у гуртожитках, які перебувають у власності територіальних громад, або придбання їх у житлових кооперативах, на біржових торгах, шляхом індивідуального житлового будівництва чи одержання у власність на інших підставах, передбачених законом.

У зв`язку із тим, що спірна квартира не належить ні Уманській районній державній адміністрації, ні Маньківській селищній раді, що підтверджується наявними відповідями, позивач не може скористатися правом приватизації.

Таким чином, наявними є обставини того, що позивач відкрито, добросовісно, безперервно володіє квартирою АДРЕСА_1 , дотримуючись вимог щодо приписів законодавства про зобов`язання власності в частині тягаря утримання майна, не порушення прав інших осіб та держави. Від часу вселення позивач продовжує проживати у вищевказаній квартирі на постійній основі, оплачує комунальні послуги, проводить ремонт житла, всі витрати пов`язані з утриманням майна оплачуються в повному об`ємі, що підтверджується доданими квитанціями про сплату житлово-комунальних послуг.

Однак, такий стан невизначеності у реально-формальному стані володіння майном при фактичній відсутності титульного власника перешкоджає здійсненню права власності, не дає змоги здійснювати утримання майна, що змушує звернутись з даним позовом до суду. На замовлення позивача виготовлено технічний паспорт на даний житловий будинок.

Позивачем обрано такий спосіб судового захисту як визнання права власності за набувальною давністю на квартиру АДРЕСА_1 , що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/304/25-ц за позовом ОСОБА_1 до Уманської районної державної (військова) адміністрація та Маньківської селищної ради Уманського району Черкаської області про визнання права власності на майно за набувальною давністю.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 24 квітня 2025 року о 9 годині 00 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, с-ще Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 24 квітня 2025 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 24 квітня 2025 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається впродовж п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя В.Л. Маренюк