Справа № 450/4329/23 Провадження № 2/450/192/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" квітня 2025 р. Пустомитівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Добош Н.Б.

при секретарі Хамуляк Ю.В.

за участі представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Пустомити цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до Щирецької селищної ради Львівського району Львівської області, ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Коцюруба Лариса Ярославівна про (предмет позову з врахуванням заяви про збільшення позовних вимог) : встановлення факту проживання позивача разом з ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , однією сім`єю понад п`ять років до дня смерті ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 ; надати позивачу право на спадкування разом із спадкоємцями третьої черги за законом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

стислий виклад позиції позивача та відповідача :

підстава позову (позиція позивача : ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 . Внаслідок смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина на належне йому майно. За життя ОСОБА_5 заповіту на випадок своєї смерті не складав, в офіційно зареєстрованому шлюбі не перебував, не мав дітей та близьких родичів. Згідно довідки № 178 від 27.07.2023р., виданої Щирецькою селищною радою Львівського району Львівської області ОСОБА_5 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 проживав та був зареєстрований по АДРЕСА_1 . З 2015 рок разом з ним проживала без реєстрації ОСОБА_4 , вела спільне господарство, а протягом останніх років, коли ОСОБА_5 хворів здійснювала догляд за ним. Факт проживання ОСОБА_4 разом з ОСОБА_5 також підтверджується Актом обстеження житлово-побутових умов від 04.07.2023р., затвердженого головою Щирецької селищної ради, довідкою від 27.06.2023р., виданою сімейним лікарем ОСОБА_6 , а також поясненнями сусідів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 24.08.2023р. ОСОБА_4 звернулась до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Коцюруба Л.Я. із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 . На підставі даної заяви нотаріусом було заведено спадкову справу № 43/2023, однак також нотаріусом було повідомлено позивачку, що їй необхідно підтвердити факт проживання із спадкодавцем понад п`ять років до дня смерті в судовому порядку. Пізніше позивачу стало відомо, що 12.09.2023р. ОСОБА_2 звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті племінника ОСОБА_5 14.09.2023р. ОСОБА_11 подав нотаріусу заяву про те, що він, як рідний дядько спадкодавця ОСОБА_5 відмовляється від належної йому частки спадщини за законом на користь тітки померлого ОСОБА_2 . Вказує, що ч.2 ст. 1259 ЦК України передбачено, що фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Як вбачається з довідки від 27.06.2023р., виданої сімейним лікарем ОСОБА_6 з 13.05.2021р. і до дня смерті померлий ОСОБА_5 хворів на рак ротоглотки справа. Також у даній довідці зазначено, що ОСОБА_12 здійснювала тривалий час догляд за ОСОБА_5 , постійно була присутня на усіх амбулаторних прийомах і у спеціалізованих закладах, здійснювала матеріальну підтримку померлого, моніторила результати аналізів і обстежень, зверталась за видачею скерувань на стаціонарне лікування хворого. Також на підтвердження факту здійснення догляду за ОСОБА_5 та надання йому матеріальної підтримки свідчить наявність у позивачки медичних виписок ОСОБА_5 з медичних закладів та фіскальні чеки про купівлю лікарських препаратів. Також похованням ОСОБА_5 також займалась ОСОБА_4 . На підставі викладеного просила задоволити позовні вимоги.

Представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 подала письмові пояснення в яких щодо позовних вимог заперечила. Вказала, що ОСОБА_5 є племінником відповідача. Після смерті його батьків з огляду на те, що він не мав власної сім`ї найтісніше спілкувався та підтримував хороші відносини з відповідачем та сім`єю її доньки ОСОБА_13 . Усі свята проводив у них, вони з донькою формували йому великодний кошик. При спілкуванні ОСОБА_5 ніколи не розповідав, що в нього є цивільна дружина. Приїзджав до них сам. Протягом останніх двох років він казав, що є жінка, котра приходить кілька разів на тиждень, допомагає йому по господарству, але на вихідні вона завжди відсутня, бо здійснює догляд за хворою матір`ю. Вказує, що у постанові від 17.06.2020р. у справі № 755/18012/16 Верховний суд зробив правовий висновок, що обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї, крім факту спільного проживання, є ведення з спадкодавцем спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Однак з поданих заявником доказів не вбачається підстав, за яких можна стверджувати, що заявник з померлим безперервно проживали однією сім`єю, були пов`язані спільним бюджетом, побутом, мали взаємні права та обов`язки, спільно несли витрати по утриманні житла, покупки речей домашнього вжитку протягом з 2015 року по час смерті. Товарний неіменний чек на ритуальні товари не підтверджує факт наявності між ними відносин, притаманних сім`ї. Доказів про існування спільного бюджету з померлим не надано. Фіскальні чеки на придбання ліків у аптеках жодним чином не підтверджують, що ці витрати були здійснені на потреби ОСОБА_5 . Проживання чи спілкування з особою, яка хворіла з середини 2021р., не є тотожним поняттям із сімейними стосунками. Доказів про усталені відносини, які притаманні проживанню осіб однією сім`єю в розумінні ст.3 СК країни суду не надано. Зазначила, що показання свідків та спільні фотографії не можуть бути єдиною підставою для встановлення факту спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, з посиланням на постанову КЦС ВС у справі № 531/295/19. Щодо позовної вимоги про визнання за позивачем як спадкоємцем четвертої черги за законом право на спадкування майна спадкодавця ОСОБА_5 разом з спадкоємцями третьої черги, вказала на практику Верховного суду, зокрема, викладену у постанові ВС від 30.05.2019р. у справі № 346/1178/17, в якій зазначено, що право на пред`явлення позову про зміну черговості спадкування мають лише спадкоємці за законом. Підставами для задоволення такого позову є сукупність юридичних фактів, встановлених у судовому порядку: здійснення опіки над спадкодавцем, тобто надання йому нематеріальних послуг (спілкування, поради та консультації, поздоровлення зі святами); матеріальне забезпечення спадкодавця; надання будь-якої іншої допомоги спадкодавцеві, тобто такої допомоги, яка має матеріалізоване вираження, прибирання приміщення, приготування їжі, ремонт квартири; тривалий час здійснення зазначених вище дій; безпорадний стан спадкодавця, тобто такий стан, під час якого особа неспроможна самостійно забезпечувати свої потреби, викликаний похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом. Також Верховний суд у своїй постанові від 17.10.2018р. у справі № 200/21452/15-ц наголосив, що неможливості встановлення безпорадного стану особи виключно на підставі показань свідків у разі існування спору. Вказує, що позивачка матеріально не забезпечувала спадкодавця. Стан спадкодавця ніяк не був безпорадним, він хворів орієнтовно останніх два роки, проходив лікування, короткостроково лікувався в стаціонарі, але суду не надано доказів його неспроможності самостійно забезпечувати свої потреби, викликані хворобою. Наданими доказами не підтверджено необхідність допомоги, а також не підтверджено матеріальний стан позивача, можливість та необхідність його забезпечувати. Відсутні також докази про витрати, які позивач понесла опікуючись спадкодавцем. Частково кошти на лікування надавала родина відповідачки, також оголошувався збір у селі. Вважає, що позивачем не доведено наявність юридичних фактів у їх сукупності, а тому просила у задоволенні позовних вимог відмовити.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача у судовому засідання проти задоволення позову заперечила, з підстав, викладених у письмових поясненнях, вважає, що позивачем не представлено докази на підтвердження під ставності заявлених позовних вимог.

Представник Щирецької селищної ради Львівського району Львівської області у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без їх участі, при розгляді даної справи поклався на розсуд суду.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Суд заслухавши думку представника позивача та представника відповідача, заслухавши покази свідків, допитавши в якості свідка позивача, дослідивши позовну заяву, а також долучені письмові докази, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

У довідці, виданої виконкомом Щирецької селищної ради № 178 від 27.07.2023р., зазначено, що довідка видана виконкомом Щирецької селищної ради Борис Н.В. про те, що ОСОБА_5 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 . На день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 разом з ним в АДРЕСА_1 проживала без реєстрації з 2015 року ОСОБА_4 , вела з ним спільне господарство та здійснювала догляд за ним.

В акті обстеження житлово-побутових умов від 04.07.2023р., затвердженого головою Щирецької селищної ради зазначено, що комісія у складі депутата Щирецької селищної ради та мешканців смт. Щирець ОСОБА_8 , ОСОБА_7 ,, ОСОБА_10 , ОСОБА_9 обстежуючи житлово-побутові умови мешканця АДРЕСА_1 ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявила, що ОСОБА_4 , проживала без реєстрації протягом 7 років в АДРЕСА_1 разом із ОСОБА_5 до дня його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 та здійснювала догляд за ним, який часто хворів. Проживали разом і вели спільне господарство.

У довідці від 27.06.2023р., виданої ЛЗПШ ОСОБА_6 зазначено, що така видана ОСОБА_4 про те, що вона здійснювала догляд тривалий час ( з 13.05.2021р. по 31.05.2023р.) за ОСОБА_5 з приводу діагнозу: рак ротоглотки справа. Метастатичне ураження лімфатичних вузлів справа. Дана особа постійно була присутня на усіх амбулаторних прийомах і спеціалізованих закладах, здійснювала матеріальну підтримку пацієнта, моніторила результати аналізів і обстежень, зверталась за видачею скерувань на стаціонарне лікування.

В консультативному висновку спеціаліста від 14.06.2021р. зазначено діагноз Са ротоглотки справа, стан після хірургічного втручання та надано рекомендації: консультація радіолога та хіміотерапевта на предмет проведення хіміопроменевого лікування/ диспансерний нагляд онколога за місцем проживання.

З виписки з медичної карти стаціонарного хворого вбачається, що ОСОБА_5 проходив стаціонарне лікування у період 24.11.2021р. по 17.12.2021р., в графі лікування та трудові рекомендації зазначено: подальше лікування в онкоцентрі.

В консультативному висновку спеціаліста від 28.12.2021р. зазначено діагноз, 18.05.2021р. в ЛОКЛ проведено оперативне втручання (резекцію). 16.06.2021р. по 29.07.2021р. курс променевої терапії. 25.11.2021р. повторно оперований в ЛОКЛ з приводу рецидиву. Рекомендації: після обстеження може вирішуватись витання призначення ХТ.

З витягу з медичної карти стаціонарного хворого вбачається, що ОСОБА_5 проходив стаціонарне лікування у період 06.06.2022р. по 25.07.2022р., проведено хірургічне втручання.

З виписки із медичної карти амбулаторного хворого вбачається, що ОСОБА_5 отримав 6 циклів ПХТ за схемою: 30.12.2021, 14.04.2022, 26.07.2022, 08.11.2022. в графі лікування та трудові рекомендації зазначено: контроль КТ, консультація радіолога при потребі, симптоматичне терапія за місцем проживання, обстеження онколога за місцем проживання, огляд на МСЕК.

З виписки із медичної карти амбулаторного хворого вбачається, що ОСОБА_5 у період з 27.12.2022р. по 24.01.2023р. отримав курс променевої терапаії, в графі лікування та трудові рекомендації зазначено: нагляд онколога та сімейного лікаря за місцем проживання.

В консультативному висновку спеціаліста від 22.03.2023р. вказано: Са ротоглотки справа, ст. ІVа, стан після хірургічного лікування. Стан після променевої терапії + 6 курсів ПХТ + операція +6 курсів ПХТ 2-га лінія. Перші ознаки виникли близько півроку тому. Вперше звернувся до лікаря з даним захворюванням 18.05.2021р., скерований на обстеження і лікування в Львівський онкоцентр. 18.05.2021р. на базі ЛОР відділення ЛОКЛ проведено оперативне втручання з приводу СА процесу ротоглотки справа в об`ємі резекції ротоглотки справа, правобічної шийної лімфаденектомії справа з перев`язкою зовнішньої сонної артерії, трахеостомії. З 16.06.2021р. по 29.07.2021р. отримав курс променевої терапії. Поступив на курс ПХТ. Отримав 6 циклів ПХТ за схемою: цисплатин. 20.06.2022р. операція субтотальна резекція нижньої щелепи. Часткове висічення язика. Висічення інших уражених ділянок глотки. Відкрита трахеостомія, постійна. Отримав 6 циклів ПХТ за схемою: доцетаксел. З 27.12.2022 по 24.01.2023р. отримав курс променевої терапії та надано рекомендації: враховуючи поширеність процесу, його характер, попереднє лікування, резистентність до ХТ, рекомендована симптоматична терапія за місцем проживання, 4-а клінічна група. При необхідності опоїдні знечулюючі.

З виписки із медичної карти амбулаторного хворого від 27.04.2023р. вбачається, що ОСОБА_5 27.04.2023 пройшов лікування нембролізумаб, загальний стан пацієнта задовільний, рекомендовано продовження курсу ПІТ.

З долучених позивачем чеків вбачається придбання ліків та медичних препаратів 18.05.2021р. на суму 714грн., 24.11.2021р. на суму 3213,18грн., 27.07.2022р. на суму 1449,00грн., 27.04.2023р. на суму 40191,50грн., 27.04.2023р. на суму 40191,50грн.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5 , що стверджується свідоцтвом про смерть, виданого Щирецькою селищною радою Львівського району Львівської області серія НОМЕР_1 .

Після смерті ОСОБА_5 була заведена спадкова справа № 43/2023 приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Коцюруба Л.Я., дата реєстрації: 24.08.2023р.

24.08.2023р. позивач звернулась до приватного нотаріуса Коцюруба Л.Я. із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_5 .

Як вбачається з інформаційної довідки зі спадкового реєстру ОСОБА_5 заповіту на випадок своєї смерті не складав.

12.09.2023р. ОСОБА_2 звернулась до приватного нотаріуса Коцюруба Л.Я. із заявою про прийняття спадщини після смерті племінника ОСОБА_5 за законом.

14.09.2023р. ОСОБА_11 звернувся до приватного нотаріуса Коцюруба Л.Я. із заявою про відмову від спадщини за законом після смерті племінника ОСОБА_5 на користь тітки померлого ОСОБА_2 .

Свідок ОСОБА_14 вказала що є сусідкою та знає позивачку ОСОБА_4 як сусідку, з відповідачкою ОСОБА_2 особисто не знайома, бачила кілька разів. Вказала , що ОСОБА_4 познайомилась з ОСОБА_15 в 2014р., бачила, що вони постійно жили. Коли ще жила мати ОСОБА_5 , то вона вказувала, що ОСОБА_4 є жінкою ОСОБА_15 . Свідок вважає, що відносини між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 були як між чоловіком та дружиною. Вказала, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 мали спільний бюджет, вели спільне господарство, розводили кроликів, обробляли город. Свідок бачила їх спільну роботу, при цьому не бачила щоб допомагали родичі по господарству. Також вказала, що ОСОБА_5 говорив особисто, що ОСОБА_4 наварила, напекла, їде до дружини на свята. Бачила, як спільно їздили до матері ОСОБА_4 та повертались разом, говорив до ОСОБА_4 , щоб забрала свою матір до них. Свідку відомо, що ОСОБА_5 захворів на важку хворобу. Одного разу свідок провідувала ОСОБА_5 в лікарні. Він вказував, що кошти у розмірі приблизно 1 тис грн. передала тітка. Коли свідок запитувала ОСОБА_5 де він взяв гроші, останній вказував, що дала ОСОБА_4 . Також від ОСОБА_5 чула, що ОСОБА_4 також збирала кошти на його лікування. Після смерті ОСОБА_5 похованням займалась ОСОБА_4 , свідку відомо, що вона замовила пам`ятник.

Свідок ОСОБА_16 у судовому засіданні вказала, що проживала по сусідству із сім`єю ОСОБА_5 та часто ходила до них в гості коли ще була жива мати ОСОБА_5 . ОСОБА_4 більше 10 років проживала спільно з ОСОБА_5 . Бачила, як вона приїзджала, від`їжджала. Вважає, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 проживали разом як чоловік і дружина. Вони все по господарству робили разом. Вони тримали курей. Свідку відомо, що ОСОБА_5 хворів. Останній рік життя був дуже хворий, потребував допомоги. Коли ОСОБА_4 була на роботі, то ОСОБА_5 лежав вдома. Пересувався самостійно, бачила як ходив з трубками. Після операції розмовляв нерозбірливо. Через хворобу не мав можливості сам заробляти кошти. Потребував кошти на лікування. Свідку відомо, що в церкві збирали кошти для його лікування, на хіміотерапію збирали 80 000грн. Похованням займалась ОСОБА_4 .

Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 вказала, що розпочали зустрічатись з ОСОБА_5 з 2014р., а стали спільно проживати з осені 2017 року. За життя матері ОСОБА_5 також здійснювала догляд за нею. Проживали за адресою АДРЕСА_1 . Вели спільне господарство, розводили кролів, курей, спільно обробляли город, продавали картоплю, яйця. Спільно відпочивали, зокрема їздили на озеро. ОСОБА_4 працювала в пенсійному фонді. Одночасно їздила до своєї мами, оскільки маму треба було годувати, садити, змінювати памперси. Однак вона постійно проживала за адресою АДРЕСА_1 . 18.05.2021р. ОСОБА_5 переніс першу операцію. Перед тим сказав, щоб вони поїхали до тітки ОСОБА_2 та сестри та попередили про операцію. ОСОБА_2 передала ОСОБА_5 на операцію кошти в сумі 1 -1,5тис. грн. Бачила сестру ОСОБА_17 один раз під час перебування ОСОБА_5 на стаціонарних лікуваннях. З ОСОБА_2 та сестрою ОСОБА_18 інколи зізвонювались. Під час хвороби проводили імунотерапію вартість якої склало 80 000грн., також отримував лікування хіміотерапію, променеву терапію. Кошти в ОСОБА_5 та ОСОБА_4 були спільні. Коли ОСОБА_5 захворів, то економили, щоб були кошти на лікування, окрім того для лікування збирали кошти в церкві, в Щирецькій селищній раді. ОСОБА_5 з листопада 2021р. мав пенсію по інвалідності, також з 2021р. мав субсидію. Коли ОСОБА_5 перебував в лікарні ОСОБА_4 брала відпустки, коли він приймав лікувальні процедури, його треба було везти додому, то ОСОБА_4 просила про це свого племінника. В останній період часу ОСОБА_5 практично не міг говорити, не міг ковтати, їжу приймав через зонд, яку необхідно було блендувати, та регулярно зонд необхідно було замінювати. Коли ОСОБА_5 помер, то похованням займалась ОСОБА_4 , родичі не пропонували допомоги.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_19 вказала, що з ОСОБА_2 перебуває у дружніх відносинах, з ОСОБА_4 не знайома. ОСОБА_5 знала з дитинства, бо часто приїзджав в с.Вербіж. Обставини особистого життя ніколи не розповідав. На запитання свідка відповідав, що ще встигне одружитись. Часто зустрічались разом в гостях у ОСОБА_17 , яка завжди передавала йому продукти з собою. На свято Великодня для нього готувала кошик. За час хвороби свідок ОСОБА_5 не бачила, спілкувалась в телефонному зв`язку, востаннє приблизно за два місяці до смерті. Повідомляв, що під час хвороби таксував. Зі слів ОСОБА_17 свідку відомо, що остання з матір`ю їздили до ОСОБА_5 додому, ОСОБА_17 збирала кошти на лікування ОСОБА_5 . Свідку невідомо чи хтось доглядав за ОСОБА_5 . Зі слів ОСОБА_17 свідку відомо, що ОСОБА_5 про гроші на лікування не говорив.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_10 , вказала, що ОСОБА_4 знає як сусідку, з ОСОБА_2 не знайома. ОСОБА_4 проживала разом з ОСОБА_5 , вели спільне господарство, вона йому допомагала, він їй допомагав. Коли ще хворіла мати ОСОБА_5 , то ОСОБА_4 допомагала ОСОБА_15 здійснювати догляд за нею. Бачила, що господарством займались разом ОСОБА_5 та ОСОБА_4 . Родичів ОСОБА_5 свідок не бачила, щоб навідували ОСОБА_15 . Коли ОСОБА_5 захворів, тоді йому потрібна була допомога. ОСОБА_4 була з ним весь період часу, поки ОСОБА_5 хворів. Зі слів сусідів свідок знає, що ОСОБА_4 допомагала ОСОБА_5 коштами.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 зазначила, що ОСОБА_4 знає як сусідку та перебувають у добросусідських відносинах, ОСОБА_2 не знає. Родичів, які б провідували ОСОБА_5 свідок не бачила, колись бачила коли приїзджали на кладовище. Свідок вказала, що ОСОБА_5 та ОСОБА_4 проживали як сім`я. Усі свята святкували разом як чоловік і дружина. Спільно обробляли город. ОСОБА_4 допомагала ОСОБА_5 в догляді за хворою мамою. Свідок вказала, що ОСОБА_4 проживала разом з ОСОБА_5 2017р. Бачила її щодено. Особисті речі ОСОБА_4 бачила в шафі. У ОСОБА_4 хворіє мати, то свідок бачила, що ОСОБА_4 готувала їжу і везла до матері. Коли ОСОБА_5 захворів ОСОБА_4 не відмовилась від нього і була з ним до останніх днів. ОСОБА_5 переніс три операції, і ОСОБА_4 завжди була біля нього. Коли ОСОБА_5 був у лікарні, ОСОБА_4 брала лікарняні і сиділа біля нього. Вважає, що під час хвороби ОСОБА_5 потребував допомоги.

Свідок ОСОБА_17 у судовому засіданні вказала, що є донькою ОСОБА_2 , та була у добрих відносинах з ОСОБА_5 . Коли була жива мама ОСОБА_20 , то вони бували у них вдома не рідше 1 раз на місяць-два. З їхніми сусідами не була знайома, могла бачити на похороні. ОСОБА_5 займався доглядом за мамою, яка два роки була паралізована. Свідок з ОСОБА_2 завжди їм допомагали, свідок готувала їжу, а ОСОБА_18 забирав. У 2021р. ОСОБА_5 приїджав до них разом з ОСОБА_4 та вони познайомились, в будинок не заходили. Коли свідок відвідувала будинок ОСОБА_5 , то бачила в коридорі гумові чоботи та штани жіночі. Коли свідок запитувала ОСОБА_5 чи є в нього жінка, то він відповідав, що є коліжанка. Говорив, що вона до мене приходить на вихідні, бо на роботі та має хвору маму. На думку свідка ОСОБА_5 не проживав з ОСОБА_4 однією сім`єю. З ОСОБА_4 . ОСОБА_5 до них в гості не приїздив, а в них був як вдома. 14.01.2022р. був в матері свідка на дні народженні. Свідку відомо, ОСОБА_5 робив плити на замовлення, таксував, мав пенсію по інвалідності, отримував субсидію, продавав яйця, кролики, пшеницю, ніс витрати по утриманні будинку. Вказував, що має гроші. Коли ОСОБА_5 захворів, то свідок також приїздила в лікарню, передавала свої кошти та кошти від матері. В лікарні свідок бачила ОСОБА_4 . Пригадує також, що одного разу телефонувала до ОСОБА_5 , коли останній перебував у лікарні, трубку взяла ОСОБА_4 та передала ОСОБА_5 . Для потреб у лікуванні з іншими родичами зібрали приблизно 10200-10400грн. та свідок особисто їх передала ОСОБА_5 . Останній переніс три операції Пізніше спілкувались по телефону, ОСОБА_5 трохи шепелявив розповідав, що лікар обіцяв його вилікувати. ОСОБА_5 їздив за кермом до останнього, про це свідку повідомляв ОСОБА_5 в телефонній розмові. ОСОБА_5 міг сам собі готувати їжу. Коли хворів був слабим, але ходив. Коли свідок запитувала чи він має гроші на лікування, він відповів що має, що в церкві для нього зібрали, суми не озвучував. Коли ОСОБА_5 помер, то ОСОБА_4 їм зателефонувала. Коли вони приїхали, то там було багато родичів ОСОБА_4 .

Статтею 3 Сімейного кодекс України передбачено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Обов`язковими умовами для визнання особи членом сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин. Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважних причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки.

Із врахуванням викладеного вище, письмовими доказами та показами свідків підтверджується той факт, що в період з осені 2017р по день смерті ОСОБА_5 проживав однією сім`єю із ОСОБА_4 та мав з нею фактичні шлюбні відносини, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки. Тому позовні вимоги в частині встановлення факту проживання ОСОБА_4 разом з ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , однією сім`єю понад п`ять років до дня смерті ОСОБА_5 слід задоволити.

Щодо вимог про зміну черговості спадкування та надання права позивачу на спадкування за законом разом зі спадкоємцями третьої черги суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі статтею 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадщину почергово.

Спадкування за законом здійснюється у наступній черговості (при цьому кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків зміни черговості одержання права на спадкування, встановлених статтею 1259 ЦК України): перша черга: діти спадкодавця (у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті), той з подружжя, який його пережив, та батьки; друга черга: рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері; третя черга: рідні дядько та тітка спадкодавця; четверта черга: особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини; п`ята черга: інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення, та утриманці спадкодавця (неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім`ї спадкодавця, але не менш як п`ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування).

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

За приписами частини другої статті 1259 ЦК України фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Відповідно до статті 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали із спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

При вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини 2 статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення в них права на спадкування за законом у першу чергу на підставі статті 1261 ЦК України.

Разом з тим, відповідно до частини 2 статті 1259 ЦК України фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Згідно зі змістом вказаної норми закону при вирішенні питання про зміну черговості спадкування позивач повинен довести факт опікування, матеріального забезпечення спадкодавця протягом тривалого часу та перебування спадкодавця в безпорадному стані, тобто стані, обумовленому похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом, коли особа не може самостійно забезпечити умови свого життя, потребує стороннього догляду, допомоги та піклування.

Судовий порядок зміни черговості застосовується на підставі задоволення позову спадкоємця наступних черг до спадкоємців тієї черги, які безпосередньо закликаються до спадкування. Право на пред`явлення позову про зміну черговості спадкування мають лише спадкоємці за законом.

Підставами для задоволення позову щодо зміни черговості одержання спадкоємцями за законом права на спадкування є сукупність наступних юридичних фактів, встановлених у судовому порядку: 1) здійснення опіки над спадкоємцем, тобто надання йому нематеріальних послуг (спілкування, поради та консультації, поздоровлення зі святами, тощо); 2) матеріальне забезпечення спадкодавця; 3) надання будь-якої іншої допомоги спадкодавцеві, тобто такої допомоги, яка має матеріалізоване вираження - прибирання приміщення, приготування їжі, ремонт квартири; 4) тривалий час здійснення дій, визначених у пунктах 1-3; 5) безпорадний стан спадкодавця, тобто такий стан, під час якого особа неспроможна самостійно забезпечувати свої потреби, викликаний похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом.

Зокрема, під безпорадним станом слід розуміти безпомічність особи, неспроможність її своїми силами через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво фізично та матеріально самостійно забезпечити умови свого життя, у зв`язку з чим ця особа потребує стороннього догляду, допомоги та піклування.

Для задоволення позову щодо зміни черговості одержання спадкоємцями за законом права на спадкування необхідна наявність всіх п`яти зазначених вище обставин.

Подібна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах: від 18 лютого 2019 року у справі № 569/18047/17-ц (провадження № 61-40302св18), від 26 вересня 2019 року у справі № 521/6358/17 (провадження № 61-11757св19), від 09 жовтня 2019 року у справі № 552/8452/17 (провадження № 61-48561св18), від 27 травня 2020 року у справі № 755/8930/18 (провадження № 61-14692св18), від 01 червня 2020 року у справі № 431/5445/19 (провадження № 61-6789св20), від 18 червня 2020 року у справі № 565/1046/16-ц (провадження № 61-35423св18), від 27 серпня 2020 року у справі № 266/2391/16 (провадження № 61-1300св20), від 17 вересня 2020 року у справі № 755/14155/16-ц (провадження № 61-23350св19), від 02 грудня 2020 року у справі № 592/1045/18-ц (провадження № 61-820св20), від 01 березня 2021 року у справі № 233/5990/18 (провадження № 61-19232св19), від 17 березня 2021 року у справі № 200/12980/14 (провадження № 61-14159св19), від 22 квітня 2021 року у справі № 331/6453/18 (провадження № 61-380св21).

У пункті 6 постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування від 30 травня 2008 року № 7, судам роз`яснено, що безпорадним слід розуміти стан особи, зумовлений похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом, коли вона не може самостійно забезпечити умови свого життя, потребує стороннього догляду, допомоги та піклування. Доказами безпорадності спадкодавця можуть бути документи, що підтверджують тяжкість стану здоров`я: виписки з історії хвороби, амбулаторні картки, висновки медичних закладів, документи про інвалідність тощо.

Належними доказами, які підтверджують безпорадний стан особи, є відповідні медичні (лікарські) документи, висновки судово-медичних експертів (постанови Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року у справі № 401/2614/17, від 28 червня 2023 року у справі № 691/1559/18 , у справі 339/186/22 від 26.03.2024р.).

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги в цій частині представник позивача вказувала, про здійсненням ОСОБА_4 догляду за ОСОБА_5 та надання йому матеріальної підтримки, через важку хворобу.

За правилами доказування, визначеними статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням балансу вірогідностей. Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує на довіру

Позивач надала медичні документи, з яких встановлено, що померлий з 2021 року проходив лікування в різних медичних установах з приводу онкологічного захворювання. Між тим, надані медичні документи не містять висновків про те, що ОСОБА_5 перебував у безпорадному стані. Також такого не зазначено в довідці від 27.06.2023р., виданої ЛЗПШ ОСОБА_6 . Не містять висновків про те, що ОСОБА_5 перебував у безпорадному стані довідка, видана виконкомом Щирецької селищної ради № 178 та акт обстеження, оскільки в таких міститься посилання на здійснення догляду ОСОБА_4 . Однак конструкція ст. 1259 ЦК України передбачає встановлення обставин саме перебування особи в безпорадному стані. В самій позовній заяві позивач також не вказує, що ОСОБА_5 у будь-який період часу перебував у безпорадному стані та вона здійснювала догляд за ним саме у зв`язку з його безпорадним станом.

У свою чергу, як не заперечують сторони, спадкодавець не був лежачим хворим, з пояснень свідків вбачається, що він міг самостійно пересуватись та самостійно перебував вдома, в той час як ОСОБА_4 перебувала в день на роботі.

Щодо матеріального забезпечення померлого, то суд зауважує, що при допиті в якості свідка позивач вказувала виключно, що кошти в неї з ОСОБА_5 були спільними та підтверджувала, що на час хвороби ОСОБА_5 отримував пенсію по інвалідності, отримував субсидію. Для його лікування збирали кошти в церкві, в селищній раді, передавали родичі. Дані обставини підтвердили також свідки. Таким чином оцінивши представлені докази у їх сукупності суд приходить до висновку, що позивачем не надано доказів на підтвердження того, що вона матеріально забезпечувала померлого та у неї була така фінансова можливість. Будь-яких доказів про отримувані доходи позивачем не представлено.

Сама по собі обставина, що позивач зі спадкодавцем проживали однією сім`єю, були пов`язані спільним побутом та мали спільний бюджет, не дає підстав вважати, що позивач матеріально забезпечував ОСОБА_5 .

Враховуючи викладене вище, оскільки позивачкою не доведено перебування спадкодавця у безпорадному стані та надання йому матеріальної допомоги, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для застосування положень частини другої статті 1259 ЦК України та задоволення вимоги про зміну черговості одержання права на спадкування.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд,-

ухвалив :

Позовні вимоги ОСОБА_4 ,- задоволити частково.

Встановити факт проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , разом з ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , однією сім`єю понад п`ять років до дня смерті ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 .

В задоволенні іншої частини позовних вимог,- відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 на користь Борис Наталії Василівни1 073, 60 грн. судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30 - денний строк з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Львівського апеляційного суду через Пустомитівський районний суд Львівської області або безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Позивач : ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 .

Відповідач : Щирецька селищна рада Львівського району Львівської області, , Львівська область, Львівський район, смт. Щирець, пл. Ринок, 8.

Відповідач : ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , АДРЕСА_3 .

Третя особа : приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Коцюруба Лариса Ярославівна, м. Львів, вул. Липинського, 3/105.

СуддяН. Б. Добош