Справа № 629/1549/25
Провадження № 2/629/639/25
У Х В А Л А

10.04.2025 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі: головуючого - судді Попова О.Г., за участю секретаря Уваренко В.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

В провадженні суду перебуває зазначена справа.

Від відповідачки до суду надійшло клопотання, в якому вона просить суд надати строк для примирення.

Позивач у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив не надавати строк для примирення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 112 СК України, при розгляді справи про розірвання шлюбу суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу та інші обставини життя подружжя.

Пленум Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» в пункті 10 роз`яснює, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Передбачене ч. 1 ст. 111 СК вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (ч. 7 ст. 240 ЦПК). Судам слід використовувати надану законом можливість зупинення провадження у справі для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд враховує конкретні обставини справи. Якщо після закінчення призначеного судом строку примирення подружжя не відбулося і хоча б один з них наполягає на припиненні шлюбу, суд вирішує справу по суті.

Частиною 7 ст. 240 ЦПК України передбачено, що у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

З огляду на конкретні обставини справи, відсутність згоди відповідачки на розірвання шлюбу, ініціативу сторони відповідачки у наданні строку на примирення та вжиття певних заходів для налагодження стосунків, з урахуванням взаємин подружжя на час розгляду клопотання, інтересів сторін у їх сукупності, суд вважає за необхідне призначити подружжю строк для примирення на один місяць, вважаючи такий строк достатнім для надання можливості відповідачці реалізувати свій намір щодо примирення з позивачем та для забезпечення інтересів позивача.

На підставі п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Керуючись ст. ст. 240, 251 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Клопотання відповідачки про надання строку для примирення задовольнити.

Призначити сторонам у даній справі строк для примирення на один місяць.

Провадження по справі зупинити до 13.05.2025.

Після закінчення строку для примирення та відновлення провадження призначити дату судового засідання на 13.05.2025 о 12 годині 45 хвилин.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвали окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку згідно ст.ст. 353, 354, 355 ЦПК України.

Суддя Олексій ПОПОВ