Справа № 638/5790/25
Провадження № 2/638/4163/25
УХВАЛА

03 квітня 2025 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Малахової О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , які також діють в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ; ОСОБА_5 , ОСОБА_5 до Державної іпотечної установи про визнання права власності на квартиру,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , які також діють в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ; ОСОБА_5 , ОСОБА_5 звернулися з позовом до Державної іпотечної установи, у якому просять визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , визнати за ОСОБА_5 право власності на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , визнати за ОСОБА_5 право власності на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , визнати за ОСОБА_4 право власності на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд встановив, що позовна заява не відповідає вимогам визначених статтями 175 та 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з пунктом 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною п`ятою статті 177 ЦПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Звертаючись до суду, Позивачі не обґрунтовували позовну вимогу до Державної іпотечної установи та не зазначили доказів, що підтверджують вказані щодо цього обставини, зокрема, у позовній заяві не зазначено, в чому полягає порушення, невизнання або оспорювання прав, свобод чи законних інтересів Позивачів, що призвело до його звернення з позовом до суду про визнання права власності.

Позивачі звертаючись до суду не зазначили у позовній заяві відомості про наявність або відсутність електронного кабінету як Сторін, так і інших учасників зазначених у позові.

Також, кожен з Позивачів просить суд визнати право власності на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Однак, у тексті позовної заяви зазначається, що Позивачами заявляється через суд своє право на володіння, користування та розпорядження квартирою, що знаходиться, за адресою: АДРЕСА_2 . Докази, що підтверджують вказані обставини, до позову не додані.

Водночас, ціна позову визначається з урахуванням норм статті 176 ЦПК України. Зокрема, відповідно до пунктів 2, 9 частини першої цієї статті, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Як визначено у постанові Верховного Суду від 14 вересня 2021 року № 909/243/18 під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

До позовної заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у розмірі згідно з вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», тобто за вимогу майнового характеру у розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (виходячи з попереднього розрахунку - 4368,00 грн, а сплачено 1211,80 грн).

Крім того, цивільним процесуальним законодавством серед учасників провадження визначено третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору.

Відповідно до статті 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Згідно зі статтею 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Позивачі, зазначивши у позові третіх осіб: Офіс Генерального прокурора України, Харківську обласну прокуратуру, Харківську міську раду, Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, не вказали на яких підставах належить їх залучити до участі у справі, та на які права та обов`язки зазначених осіб може вплинути рішення у цій справі.

Вказані недоліки позовної заяви є недодержанням Позивачами вимог пунктів 2, 4, 5 частини третьої статті 175 та частини пятої статті 177 ЦПК України.

Відповідно до частин першої та другої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Практика Європейського суду з прав людини при застосуванні положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який гарантує кожному право на звернення до суду, акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Жоффр де ля Прадель проти Франції" від 16.12.1992).

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК.

Враховуючи вищезазначене, суд доходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням Позивачам строку на усунення недоліків шляхом: сплати судового збору у встановленому законом розмірі; зазначення у позовній заяві обґрунтовування вимоги до Державної іпотечної установи та зазначення доказів, що підтверджують вказані щодо цього обставини про порушення, невизнання або оспорювання прав, свобод чи законних інтересів Позивачів, що призвело до звернення з позовом до суду про визнання права власності, зазначення відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, як Сторін, так і інших учасників, зазначених у позові; підтвердження обставин визнання свого права на володіння, користування та розпорядження квартирою, що знаходиться, за адресою: АДРЕСА_2 /або уточнення адреси за текстом позовної заяви; вказати на яких підставах належить залучити до участі у справі третіх осіб, які заявляють та/або не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, та на які права та обов`язки зазначених осіб може вплинути рішення у цій справі.

Конституцією України визначено основні засади судочинства і до них, зокрема, належать законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини та змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (стаття 129 Конституції України), що кореспондується з положеннями частини першої статті 81 ЦПК України, якою встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 9 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, а тому прийняття до розгляду позовної заяви, поданої без дотримання вимог статтей 175, 177 ЦПК України, може бути витлумачено як надання переваги Позивачам.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 258, 259, 260, 261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без руху.

Повідомити Позивачів про необхідність виправити зазначені недоліки заяви у 10-денний строк з дня отримання цієї ухвали.

Роз`яснити Позивачам, що у випадку неусунення зазначених недоліків заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Малахова