УХВАЛА

10 квітня 2025 року

м. Київ

справа № 178/1954/22

провадження № 61-3671ск25

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пархоменка П. І., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Держгеокадастру у Сумській області на заочне рішення Криничанського районного суду Дніпропетровської області

від 24 січня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 11 березня 2025 року

у справі за позовом ОСОБА_1 , діючої в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , до Міськрайонного управління у м. Сумах та Сумському районі Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, Божедарівської селищної ради Кам`янського району Дніпропетровської області, третя особа - Верхівцевська міська рада, про скасування державної реєстрації земельної ділянки та припинення права комунальної власності на земельну ділянку,

УСТАНОВИВ:

1. 21 березня 2025 року Головне управління Держгеокадастру у Сумській області подало до Верховного Суду касаційну скаргу на заочне рішення Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 24 січня

2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 11 березня

2025 року у справі № 178/1954/22.

2. Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

І. Щодо сплати судового збору

3. Головним управлінням Держгеокадастру у Сумській області в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) до касаційної скарги не додано документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати цього збору відповідно до закону.

4. Безпосередньо у прохальній частині касаційної скарги викладено клопотання про відстрочення Головному управлінню Держгеокадастру у Сумській області сплати судового збору з посиланням на відсутній коштів в управління на таку оплату.

5. Відповідно до частини першої статті 136 ЦПК суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

6. Згідно із частиною першою статті 8 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

7. Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

8. У разі подання клопотань про відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору особа, яка подає касаційну скаргу, повинна одночасно надати докази на підтвердження обставин, які свідчать про наявність передбачених законом підстав для таких дій.

9. Однак Головне управління Держгеокадастру у Сумській області не обґрунтувало належним чином наявність підстав для відстрочення йому сплати судового збору та не надало жодних доказів на підтвердження неможливості його сплати (документів щодо фінансового стану, бюджетних асигнувань тощо).

10. При цьому обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України, та відсутність у нього коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору.

11. Також суд враховує висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19 (провадження № 11-24апп21), в якій зазначено, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору.

12. Передбачена статтею 8 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI можливість відстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком й застосовується, як правило, у виключних випадках.

13. За таких обставин, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору необхідно відмовити.

14. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (далі - Закон від 08 липня 2011 року № 3674-VI)).

15. У даній справі позивач звернувся до суду у 2022 році.

16. За змістом підпункту 2, пункту 1 частини другої статті 4 Закону

від 08 липня 2011 року № 3674-VI ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

17. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (абзац другий частини третьої статті 6 Закону від 08 липня 2011 року

№ 3674-VI).

1. Згідно зі статтею 7 Закону України від 02 грудня 2021 року № 1928-IХ «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі з 1 січня 2022 року становив 2 481,00 грн.

18. При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина третя статті 4 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI).

19. З урахуванням наведеного за подання цієї касаційної скарги(виходячи з наявності двохнемайнових вимог) Головне управлінням Держгеокадастру у Сумській області має сплатити судовий збір у розмірі 3 175,68 грн (із розрахунку 2 481грн х 0,4 х 2 х 200% х 0,8).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI;

ІІ. Щодо підстав касаційного оскарження

20. У відповідності до частини другої статті 389 ЦПК підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

21. Згідно з пунктом 5 частини другої статті 392 ЦПК у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

22. За змістом наведених приписів, особа, яка подає касаційну скаргу на рішення суду першої інстанції після його перегляду апеляційним судом та/або на постанову апеляційного суду, має у касаційній скарзі достатньо чітко вказати одну чи більше підстав касаційного оскарження (із зазначених вище чотирьох), а також обґрунтувати таку підставу (такі підстави).

23. Так, у касаційній скарзі Головне управління Держгеокадастру у Сумській області узагальнено посилається на порушення судами норм матеріального та процесуального права, проте не зазначає конкретні обов`язкові підстави касаційного оскарження, визначені частиною другою статті 389 ЦПК, що унеможливлює відкриття касаційного провадження.

24. Враховуючи викладене, Головне управління Держгеокадастру у Сумській області повинне чітко зазначити підстави касаційного оскарження та навести відповідне обґрунтування з посиланням на конкретні пункти частини другої статті 389 ЦПК.

25. Коректне визначення підстав касаційного оскарження має важливе значення, оскільки суд касаційної інстанції переглядаючи у касаційному порядку судові рішення перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження (частина перша статті 400 ЦПК), підстава (підстави) відкриття касаційного провадження зазначаються в ухвалі про відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК), в окремих випадках не підтвердження підстав касаційного оскарження може мати наслідком закриття касаційного провадження (пункти 4, 5 частини першої статті 396 ЦПК).

ІІІ. Щодо надання доказів надсилання копій касаційної скарги та доданих до неї матеріалівіншим учасникам справи

26. Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 392 ЦПК до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

27. У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення (абзаци перший і другий частини сьомої статті 43 ЦПК).

28. Головне управління Держгеокадастру у Сумській області до касаційної скарги не додало доказів надсилання копії касаційної скарги з додатками позивачам у справі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

ІV. Недоліки, які необхідно усунути

29. Таким чином недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом подання до Верховного Суду через систему «Електронний суд»:

1) документа, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 3 175,68 грн;

2) уточненої касаційної скарги із чітким зазначенням в ній підстави (підстав) касаційного оскарження, передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК, з урахуванням роз`яснень, викладених в цій ухвалі;

3) доказів надсилання ОСОБА_3 та ОСОБА_2 копій касаційної скарги та доданих до неї матеріалів.

У разі подання вказаних документів через підсистему «Електронний Суд» особи, що подають касаційну скаргу, мають надати докази їх надсилання іншим учасникам справи до зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі «Електронний Суд» або листом з описом вкладення.

30. За змістом частини другої статті 393 ЦПК у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

31. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК).

32. Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК.

Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК, Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.

2. Касаційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Сумській області на заочне рішення Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 24 січня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 11 березня 2025 року у справі № 178/1954/22 залишити без руху.

3. Запропонувати Головному управлінню Держгеокадастру у Сумській області в строк протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали привести касаційну скаргу у відповідність з вимогами статті 392 ЦПК шляхом усунення вищевказаних недоліків.

4. У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя П. І. Пархоменко