КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 375/1305/23 Головуючий у І інстанції Смик М.М.
Провадження №22-ц/824/3788/2025 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

09 квітня 2025 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Таргоній Д.О.,

суддів: Голуб С.А., Слюсар Т.А.,

за участі секретаря Доброванової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Капустіна Віталія Володимировича на ухвалу Рокитнянського районного суду Київської області від 15 жовтня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Скоробагатько Валентина Данилівна, приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Липовенко Наталія Іванівна, про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2023 року ОСОБА_3 звернулась до суду з даним позовом, в якому просила визнати недійсним заповіт, складений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , посвідчений31 березня 2021 року приватним нотаріусом Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Скоробагатько В.Д., зареєстрованого в реєстрі №283.

18 серпня 2023 року Рокитнянський районний суд Київської області відкрив провадження у вказаній справі, ухвалив розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 24 вересня 2024 року клопотання представника позивача - адвоката Заліського Б.С. задоволено та витребувано від КНП «Рокитнянська багатопрофільна лікарня», що розташована на вул. Вокзальній, 86, селище Рокитне Білоцерківського району Київської області, оригінали історій хвороби ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за № 1352 (дата госпіталізації - 17.06.-19.06.2021 року) та № 1119 (дата госпіталізації 18.05.-28.05.2021 року), а також витребувано від КНП Київської обласної ради «Київський обласний онкологічний диспансер», що розташований на вул. Загорівській, 1, у м. Києві, оригінали медичних карт стаціонарного хворого на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за № 2452 (дата госпіталізації 25.02-27.02.2020 року), за № 3367 (дата госпіталізації 17.03.-19.03 2020 року) та за № 6574 (дата госпіталізації 07.04-09.04.2020 року), які надійшли на адресу суду 14 жовтня 2024 року.

У підготовчому засіданні представник позивача - адвокат Залізький Б.С. заявив клопотання про призначення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи, на вирішення якої просив поставити такі питання:

- з урахуванням стану здоров`я та віку покійного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також встановленого йому діагнозу, чи могло це вплинути на можливість усвідомлення ним значення своїх дій та/або керувати ними?

- чи міг ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час складання та підписання заповіту від 31 березня 2021 року, посвідченого приватним нотаріусом Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Скоробагатько В.Д. та зареєстрованого в реєстрі за № 283, усвідомлювати значення своїх дій, надавати їм оцінку та керувати ними?

Проведення зазначеної експертизи представник позивача - адвокат Залізький Б.С. просив доручити експертам Комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання», що розташоване на вул. Вокзальній, 8 у селищі міського типу Глеваха Київської області.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 15 жовтня 2024 року у справі призначено посмертну судово-психіатричну експертизу.

Проведення експертизи доручено експертам Комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради «Обласне психіатричне-наркологічне медичне об`єднання» (вул. Вокзальна, 8 селище міського типу Глеваха Київської області).

На вирішення експертизи поставлено такі питання:

- з урахуванням стану здоров`я та віку покійного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також встановленого йому діагнозу, чи могло це вплинути на можливість усвідомлення ним значення своїх дій та/або керувати ними?;

- чи міг ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час складання та підписання заповіту від 31 березня 2021 року, посвідченого приватним нотаріусом Рокитнянського районного нотаріального округу Київської області Скоробагатько В.Д. та зареєстрованого в реєстрі за № 283, усвідомлювати значення своїх дій, надавати їм оцінку та керувати ними?

Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

Надано в розпорядження експертів матеріали цивільної справи № 375/1305/23 та наявну медичну документацію.

Оплату вартості проведення експертизи покладено на ОСОБА_3 .

На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

Не погоджуючись з даною ухвалою суду, представник ОСОБА_1 - адвокат Капустін В.В. подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що представник позивача - адвокат Заліський Б.С., також як і представник відповідача - адвокат Капустін В.В. працювали у слідчих підрозділах ГУ МВС України в Київській області, тому часто контактували з експертами Обласного психіатрично-наркологічного медичного об`єднання (с-ще Глеваха), та наразі особисто знайомі майже з усіма експертами даної установи.

За таких умов, задля усунення будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості висновків експертів, адвокат Капустін В.В. запропонував доручити проведення посмертної судово-психіатричної експертизи експертам Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» (вул. Кирилівська, 103, м. Київ).

Адвокат Капустін В.В. вказує на те, що він та представник відповідача дійшли згоди щодо установи, якій необхідно доручити проведення посмертної судово-психіатричної експертизи.

Однак, суд першої інстанції не врахував досягнутої фактичної згоди сторін, не повністю встановив обставини, які мають значення для справи, внаслідок чого постановив необґрунтовану ухвалу про призначення судової експертизи, проведення якої доручив експертам Комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради «Обласне психіатричне-наркологічне медичне об`єднання».

24 лютого 2025 року на поштову адресу Київського апеляційного суду від представника ОСОБА_3 - адвоката Заліського Б.С. надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить залишити ухвалу Рокитнянського районного суду Київської області від 15 жовтня 2024 року без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

В обґрунтування відзиву зазначає, що клопотання про призначення експертизи було заявлено лише стороною позивача, також у даному клопотанні вказувалася експертна установа, яка може провести таку експертизу.

Стосовно посилання представника відповідача на те, що представник позивача - адвокат Заліський Б.С. раніше працював у правоохоронних органах (звільнений з міліції у 2009 році), ніякого відношення до експертної установи він не має.

Адвокат Заліський Б.С. зазначає, що експерти при проведенні експертизи попереджаються про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку, тиск на експертів, втручання в діяльність експертів є кримінально карним, тому всі звинувачення представника відповідача - адвоката Капустіна В.В. у зв`язках з експертами, особистим моїм знайомством з експерами Київського обласного психіатрично-наркологічного медичного об`єднання (смт. Глеваха) є безпідставними, надуманими.

Також, зазначає, що подана апеляційна скарга на ухвалу Рокитнянського районного суду спрямована лише на затягування розгляду справи.

Крім того, в разі незгоди з висновком експерта, сторона відповідача має право самостійно заявити клопотання про призначення повторної, додаткової експертизи, викликати в судове засідання експерта, який проводив експекртизу тощо.

У судове засідання учасники справи не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені у відповідності до вимог процесуального законодавства.

Керуючись положеннями частини 2 статті 372 ЦПК України, апеляційний суд вважав за можливе розглянути справу за відсутності її учасників, які належним чином повідомленні про судове засідання.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Призначаючи у справі посмертну судово-психіатричну експертизу, суд першої інстанції виходив з того, що позивач звернувся до суду з позовом про визнання заповіту недійсним з підстав відсутності волевиявлення спадкодавця, зокрема неусвідомлення спадкодавцем значення своїх дій та неможливості керувати ними у момент складення заповіту.

Таким чином, належним доказом у справі, який би підтвердив чи спростував, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі на момент складення заповіту, може бути лише висновок посмертної судово-психіатричної експертизи.

В силу положень статті 105 ЦПК України, призначення експертизи для визначення психічного стану особи є обов`язковим.

Враховуючи наведені обставини та положення закону, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про доцільність призначення у справі посмертної судово-психіатричної експертизи, оскільки для правильного вирішення спору необхідні спеціальні знання та висновок експерта про стан здоров`я ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , під час складання заповіту 31 березня 2021 року.

Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Враховуючи зазначене, під час вирішення клопотання учасника справи про призначення експертизи суд першої інстанції сам визначає питання, на які експерт має надати відповідь.

Оскільки повно, всебічно та об`єктивно надати правову оцінку спору без дослідження певних обставин є неможливим, тому судова колегія вважає, що суд першої інстанції прийшов до правильного висновку про задоволення клопотання про призначення експертизи.

Вибір експертної установи здійснюється з урахуванням виду експертизи, об'єктів дослідження та характеру питань, які підлягають вирішенню. В Україні існує система судово-експертних установ, в яких проводяться судові експертизи.

Судово-психіатричну експертизу проводять державні спеціалізовані судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань.

Надаючи оцінку запереченням представника відповідача - адвоката Капустіна В.В. щодо установи, якою буде проводитись експертиза, суд першої інстанції зазначив, що посмертна судова-психіатрична експертиза призначається саме за клопотання представника позивача (яке підтримав позивач у справі), який вправі визначити установу, якій доручити проведення відповідної експертизи з покладенням на нього обов`язку щодо її оплати. Аналогічне право гарантовано ЦПК України і відповідачу як стороні у справі, проте відповідного клопотання з визначенням питань, які мають бути вирішені експертами та/або визначенням іншої установи якій має бути доручено проведення експертизи відповідач (його представник), реалізовуючи свої процесуальні права на власний розсуд, не заявив.

При цьому, суд першої інстанції правильно врахував, що будь-яких належних і допустимих доказів упередженості експертів Комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради "Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання", матеріали справи не містять.

Таким чином, доводи апеляційної скарги щодо порушення судом першої інстанції норм процесуального права у зв`язку з визначенням експертної установи всупереч заперечень представника відповідача, є необґрунтованими та не підтверджені належними доказами.

Відповідно до абз. 10 ч. 2 п. 4.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, у вступній частині висновку експерта зазначаються, зокрема, попередження (обізнаність) експерта про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за ст. 384 КК України або за відмову від надання висновку за ст. 385 цього Кодексу.

Тобто, експерти при проведенні експертизи попереджаються про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку, тиск на експертів, втручання в діяльність експертів є кримінально карним.

Доводи апеляційної скарги, на думку судової колегії, зводяться до незгоди представника відповідача з судовим рішенням про призначення експертизи.

Враховуючи вищезазначене, апеляційний суд приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, а тому підстави для її скасування відсутні.

ЄСПЛ наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного та керуючись статтями 374, 375, 381, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Капустіна Віталія Володимировича залишити без задоволення.

Ухвалу Рокитнянського районного суду Київської області від 15 жовтня 2024 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складений 14 квітня 2025 року.

Суддя-доповідач Д.О. Таргоній

Судді: С.А. Голуб

Т.А. Слюсар