ПОСТАНОВА

Іменем України

25 лютого 2025 року м. Кропивницький

справа № 396/1086/24

провадження № 22-ц/4809/268/25

Кропивницький апеляційний суд у складі:

головуючого судді - Письменного О.А.,

суддів - Дуковського О.Л., Дьомич Л.М.,

при секретарі Федоренко Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Заболотній Павло Леонідович, на рішення Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 16 жовтня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди,-

встановив:

У червні 2024 року ОСОБА_1 звернувся в суд із зазначеним позовом мотивуючи його тим, що 29.02.2024 близько 10:00 год. ОСОБА_2 , перебуваючи по АДРЕСА_1 , висловлювався в його сторону нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою та ображав, на його зауваження та вимоги припинити свої протиправні дії відповідач не реагував. Під час висловлювання образ виказував свою зневагу та ворожість до нього через його службу та службу його в Збройних Силах України. Відповідач під час вигукування образ наголошував, що він підтримує збройну агресію російської федерації та виражав побажання про окупацію всієї території України та в подальшому розправу над військовослужбовцями, патріотами, у тому числі і відносно нього. Дані висловлювання боляче вразили його та завдали йому душевних страждань. Крім того, ОСОБА_2 погрожував йому фізичною розправою над ним та членами його сім`ї, даний факт змушує його постійно переживати коли він залишає дома дружину одну, коли ввечері пізно повертається додому, так як ОСОБА_2 проживає по сусідству та раніше вчиняв насильницькі дії відносно нього та його дружини ОСОБА_3 . Через зазначені дії відповідача в нього зірвалися життєві плани, він змушений нервуватися, дана ситуація є для нього стресовою.

Посилаючись на ці обставини, позивач просив стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду в розмірі 50 000 грн.

Рішенням Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 16 жовтня 2024 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 завдану моральну шкоду у розмірі 500 (п`ятсот) гривень 00 коп.

Стягнуто із ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 30 (тридцять) гривень 28 коп.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі скаржник посилаючись на обставини викладені в позовній заяві, а також на неповне з`ясування судом обставин справи, просив рішення суду в частині визнання суми стягнення моральної шкоди скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов наступного висновку.

Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Частинами першою-третьою статті 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Згідно з частиною першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Судом встановлено, що Постановою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 23.04.2024 року ОСОБА_2 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та призначено йому адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 119 грн, стягнуто з нього судовий збір на користь держави (а.с.9).

Зі змісту постанови, вбачається, що ОСОБА_2 29.02.2024 року близько 10:00 год. в АДРЕСА_1 висловлювався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою ОСОБА_1 , внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян, вчинивши такими діями дрібне хуліганство.

Встановивши дані обставини справи, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для відшкодування заподіяної моральної шкоди позивачу, разом з тим визначаючи розмір моральної шкоди дійшов висновку, що достатнім її розміром для розумного задоволення потреб потерпілої особи еквівалентно 500 грн.

Апеляційний суд не погоджується з висновком суду першої інстанції в частині визначення розміру моральної шкоди з огляду на таке.

Відповідно до пункту 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Європейський суд з прав людини у справі «Тома проти Люксембурга» (2001 рік), використав принцип, по якому сам факт визнання порушеного права є достатнім для справедливої сатисфакції.

При визначенні розміру моральної шкоди суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Зміст понять «розумність» та «справедливість» при визначенні розміру моральної шкоди розкривається і в рішеннях Європейського Суду, який при цьому виходить з принципу справедливої сатисфакції, передбаченої статтею 41 Конвенції. Зокрема, рішеннях «Тома проти Люксембургу», «Калок проти Франції» (2000) та «Недбала проти Польщі», Європейський Суд дійшов висновку, що сам факт визнання порушеного права є адекватним засобом для згладжування душевних страждань і справедливої сатисфакції.

Крім того, за правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, висловленим у постанові від 15 грудня 2020 року у справі № 752/17832/14-ц (провадження № 14-538цс19), визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами розумності, справедливості та співмірності. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення.

Гроші виступають еквівалентом моральної шкоди. Грошові кошти, як загальний еквівалент всіх цінностей, в економічному розумінні «трансформують» шкоду в загальнодоступне вираження, а розмір відшкодування «обчислює» шкоду. Розмір визначеної компенсації повинен, хоча б наближено, бути мірою моральної шкоди та відновленого стану потерпілого. При визначенні компенсації моральної шкоди складність полягає у неможливості її обчислення за допомогою будь-якої грошової шкали чи прирівняння до іншого майнового еквіваленту. Тому грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставин, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20 (провадження № 61-1132св22).

Отже апеляційний суд враховує те, що позивач та його сини є військовослужбовцями, які захищають територіальну цілісність нашої держави та народ України ціною власного життя. Неправомірними діями відповідача, а саме висловлюванням в адресу позивача нецензурною лайкою ОСОБА_1 завдано моральної шкоди, яка полягає у душевних стражданнях через приниження його честі та гідності. З огляду на це, визначений судом першої інстанції розмір відшкодування є занадто малим щодо завданих моральних страждань.

Тому, апеляційний суд приходить до висновку, що доцільно буде збільшити розмір компенсації моральної шкоди, визначену судом першої інстанції з 500 грн до 10 000 грн. Відтак, рішення суду в частині визначення розміру моральної шкоди підлягає зміні.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду в частині визначення розміру моральної шкоди зміні.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381 - 384 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Заболотній Павло Леонідович, задовольнити частково.

Рішення Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 16 жовтня 2024 року змінити в частині розміру моральної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 10 000 грн.

В іншій частині рішення залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір за подання позовної заяви та апеляційної скарги в розмірі 605 грн 60 коп.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 03.04.2025.

Судді:

О.А.Письменний О.Л. Дуковський Л.М. Дьомич