Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 299/587/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.04.2025 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого-судді Леньо В.В., секретар судового засідання Казимірська Н.В., за участі позивачки ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , відповідачки ОСОБА_3 , перекладача Зелді Е.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Берегівського районного нотаріального округу, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державний нотаріус Виноградівської державної нотаріальної контори, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

Позовні вимоги мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 мати позивачки, яка постійно проживала в будинку АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_4 не було складено заповіту, а тому спадкування повинно проходити по закону. У відповідності до законодавства спадкування проходить в порядку черговості, в залежності від ступеня родинних зв`язків. Самі найближчі родичі померлого - діти - вступають у спадщину у першу чергу.

На день смерті спадкодавця позивачка проживала з своєю сім`єю в АДРЕСА_2 .

Після смерті матері позивачка прийняла спадщину, вступила в управління та володіння спадковим майном (житловим будинком та земельною ділянкою).

Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління та володіння спадковим майном.

До спадкового майна належить будинок в цілому зареєстрований Виноградівським районним бюро технічної інвентаризації розташований по АДРЕСА_1 , загальна корисна площа житлового будинку становить 43,15 кв.м., в тому числі площа 36,75 м.кв.

Поважною причиною пропуску визначеного законом строку для прийняття спадщини вважає юридичну необізнаність, яка на день відкриття спадщини проживала окремо від спадкодавця, своєчасно не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Оформити свої спадкові права в нотаріальній конторі позивач не змогла, позаяк отримала письмову відмову нотаріуса у зв`язку з пропуском строків для подання заяви про прийняття спадщини (відмова нотаріуса від 14.06.2024 року № 01-16/11).

Згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку д прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не може бути підставою для усунення від спадкування.

Позивачка ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом першої черги і може за рішенням суду одержати право на спадкування будинку АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_5 не прийняла спадщину згідно ст. 1268 ЦК України після смерті матері та не подала заяви про прийняття спадщини відповідно до вимог ч.1 ст.1269 ЦК України.

На день смерті матері в будинку не проживала, не заперечує щодо прийняття спадщини сестрою ОСОБА_1 . Інших спадкоємців нема.

У зв`язку з цим просить визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом ОСОБА_1 після смерті матері ОСОБА_4 .

Позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 у судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили такі задоволити.

Відповідачка ОСОБА_5 у судовому засіданні щодо поданої заяви не заперечила. Просила вимоги позову задоволити.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За ст. 1272 ЦК України суд, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У судовому засіданні судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки ОСОБА_4 , місце смерті смт. Вилок Берегівського району Закарпатської області, що стверджується свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_1 від 21.03.2023 року (а.с.7).

Згідно довідки Вилоцької селищної ради №544 від 11.09.2023 року ОСОБА_4 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживала та була зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 (а.с.8).

Родинні відносини між позивачкою ОСОБА_1 , відповідачкою ОСОБА_3 та померлою ОСОБА_4 підтверджується свідоцтвами про народження позивачки та відповідачки, свідоцтвами про укладення шлюбу позивачки та відповідачки, згідно якого змінили прізвище з ОСОБА_6 на Пак та ОСОБА_7 (а.с.5, 6, 13, 14).

Приватний нотаріус Богаш Н.Й. листом від 14.06.2024 року повідомила позивачку про пропуск шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та роз`яснила право звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. 9).

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, що видати свідоцтво про право на спадщину після померлої немає можливості, оскільки позивачка пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, який передбачений ст. 1270 ЦК України.

Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (відповідні сільські, селищні, міські ради).

Згідно положень п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини; при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд дослідив поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки такі пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд бере до уваги обставині зазначену в позовній заяві про те, що поважними причинами у пропущенні строку на прийняття спадщини є невірне власне трактування законодавства щодо спадкування, військовий стан.

Зазначені обставини є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний суд у своїй Постанові від 26.06.2019 року по справі за №565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвеціїї про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Суд констатує, що сторони у справі є рідними сестрами, відповідачка щодо визначення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини не заперечує.

Так, додані до справи письмові докази узгоджуються з змістом викладених письмових пояснень позивача в позовній заяві, а за таких обставин суд визнає поважними причини пропуску строку позивачем для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 80, 81, 263, 265 ЦПК України та ст.ст. 1270, 1272 ЦК України суд,-

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном на два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його прийняття до Закарпатського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 15.04.2025 року.

ГоловуючийВ. В. Леньо