ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2025 року

м. Київ

справа № 362/1210/23

провадження № 61-13162св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Луспеника Д. Д.,

учасники справи:

позивач (відповідач за зустрічним позовом) - Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз»,

відповідач (позивач за зустрічним позовом) - ОСОБА_1 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 23 листопада 2023 року, ухвалене у складі судді Марчука О. Л., та постанову Київського апеляційного суду від 28 серпня 2024 року, прийняту у складі колегії суддів: Болотова Є. В., Кулікової С. В., Музичко С. Г.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У лютому 2023 року Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (далі - АТ «ОГС «Київоблгаз») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 є споживачем послуг з газопостачання за адресою: АДРЕСА_1 , особовий рахунок № НОМЕР_1 .

ОСОБА_1 здійснив несанкціоноване втручання у роботу засобу вимірювальної техніки, чим порушив вимоги Закону України «Про ринок природного газу» та Кодексу газорозподільчих систем.

З урахуванням зазначеного, позивач просив суд стягнутиз ОСОБА_1 заборгованість зі сплати вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу у розмірі 142 686,42 грн та витрати, пов`язані із проведенням експертизи лічильника газу, у розмірі 7 295,99 грн.

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічним позовом, у якому просив суд визнати незаконним і скасувати рішення комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу АТ «ОГС «Київоблгаз» від 15 грудня 2022 року, затверджене протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу від 15 грудня 2022 року № 373/1 про задоволення акта про порушення № 2608 від 24 жовтня 2022 року та нарахування ОСОБА_1 необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості за період з 25 жовтня 2021 року до 24 жовтня 2022 року.

Зустрічна позовна заява ОСОБА_1 мотивована тим, що не було жодних зовнішніх ознак несанкціонованого втручання в ЗВТ. Представники АТ «ОГС «Київоблгаз» не повідомили його про його право вносити зауваження і заперечення до акта. Акт про порушення не містить орієнтовного часу і даті проведення засідання комісії з його розгляду. В акті демонтажу лічильника газу не вказано дату проведення експертизи лічильника. Протокол направлення ЗВТ на експертизу не містить дату і орієнтовний час проведення експертизи, контактний телефон особи оператора ГРМ і дату останньої повірки ЗВТ. Актом експертизи лічильника газу не встановлено викривлення даних обліку газу та спосіб втручання в лічильник.Представники АТ «ОГС «Київоблгаз» змінили дату проведення експертизи та не повідомили його про це. Відомості акта експертизи лічильника газу є фальсифікованими, оскільки у той самий день і час лічильник фізично перебував в іншому місці на повірці. На засідання комісії з розгляду акта про порушення не було залучено представників метрологічної організації, не було встановлено факту непридатності ЗВТ. Акт-розрахунок на оплату збитків не містить детального розрахунку вартості донарахованого об`єму природнього газу. АТ «ОГС «Київоблгаз» порушило строки періодичної повірки лічильника газу, було змінено постачальника природного газу, заборонено перевірку споживачів під час дії воєнного стану.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 31 серпня 2023 року прийнято зустрічний позов ОСОБА_1 до спільного розгляду з первісним позовом АТ «ОГС «Київоблгаз», об`єднано в одне провадження з первісним позовом АТ «ОГС «Київоблгаз» вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_1 .

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 23 листопада 2023 року позов АТ «ОГС «Київоблгаз» задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «ОГС «Київоблгаз» грошові кошти у сумі 149 982,41 грн та 2 684,00 грн у відшкодування судових витрат.

Відмовлено в задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до АТ «ОГС «Київоблгаз» про визнання незаконним і скасування рішення.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 серпня 2024 рокуапеляційну скаргу представника ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 23 листопада 2023 року залишено без змін.

Задовольняючи позовні вимоги АТ «ОГС «Київоблгаз», суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, виходив із того, що матеріалами справи підтверджено, що під час перевірки лічильників газу за адресою ОСОБА_1 виявлено та зафіксовано актом про порушення ознаки несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та пошкодження ЗВТ (лічильника газу).Експертизою виявлено ознаки несанкціонованого втручання в роботу належного споживачу ОСОБА_1 лічильника газу, що призвели до викривлення даних обліку природного газу. Водночас ОСОБА_1 не спростував належними доказами факт несанкціонованого втручання у належний йому прилад обліку газу, а також не спростував правомірність кількості перерахованого до сплати об`єму природного газу та його вартість.

Відмовляючи у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 , суд виходив з того, що матеріали справи не містять доказів того, що АТ «ОГС «Київоблгаз» під час вчинення вказаних дій діяло не відповідно до Закону України «Про ринок природного газу», Кодексу газорозподільних систем.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та її доводів

У вересні 2024 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права, просить скасувати вказані судові рішення та ухвалити нове рішення, яким задовольнити його зустрічний позов та відмовити у задоволенні позову АТ «ОГС «Київоблгаз».

Касаційна скарга ОСОБА_1 мотивована тим, що суди попередніх інстанцій не встановили складові правопорушення, неправильно застосували положення Кодексу газорозподільних систем в частині прийняття та оформлення рішення комісією з розгляду акта про порушення, в частині розрахунку суми необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та в частині обов`язку оператора ГРМ проводити періодичну перевірку вимірювальних засобів - лічильника газу.

Суди попередніх інстанцій не врахували, що експертизу лічильника газу, яку суди визнали належним та допустимим доказом, проводив позивач, який не є державною спеціалізованою установою та його експерти не мають відповідної вищої освіти, освітньо-кваліфікаційного рівня не нижче спеціаліста, не пройшли відповідну підготовку та не отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності, як передбачено Законом України «Про судову експертизу». У висновку експертизи всупереч вимог Закону України «Про судову експертизу» не зазначено, що експерт попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Підставами касаційного оскарження судових рішень заявник зазначає неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме: суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норми права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 24 жовтня 2108 року у справі № 914/2384/17, від 04 квітня 2019 року у справі № 535/868/18 (провадження № 61-2151св19), від 17 березня 2021 року у справі № 509/2780/19 (провадження № 61-12321св20), від 25 січня 2023 року у справі № 635/8494/20 (провадження № 61-9972св22), від 20 березня 2023 року у справі № 451/1528/21 (провадження № 61-3654св23); суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів.

Доводи інших учасників справи

У листопаді 2024 року представник АТ «ОГС «Київоблгаз» подав відзив на касаційну скаргу, в якому просив відмовити у задоволенні касаційної скарги та залишити судові рішення без змін як такі, що ухвалені з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Рух касаційної скарги у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 02 жовтня 2024 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано матеріали цивільної справи із суду першої інстанції.

У жовтні 2024 року до Верховного Суду надійшли матеріали справи.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

24 жовтня 2022 року під час виконання робіт з планової перевірки лічильників газу за адресою: АДРЕСА_1 , споживача ОСОБА_1 , виявлено порушення підпункту 3 пункту 1 розділу 2 Глави ХІ Кодексу ГРС у вигляді несанкціонованого втручання в роботу засобу вимірювальної техніки, про що складений акт про порушення № 2608 від 24 жовтня 2022 року, який підписаний ОСОБА_1 як споживачем без зауважень і заперечень.

24 жовтня 2022 року проведено роботи з розблокування та демонтажу лічильника газу з метою направлення для проведення експертизи. Складено акт демонтажу лічильника газу для проведення експертизи та протокол щодо направлення засобу вимірювальної техніки та/або пломби на позачергову чи експертну повірку, з повідомленням відповідача про час та місце її проведення.

Замість демонтованого лічильника газу встановлено лічильник обмінного фонду АТ «Київоблгаз», про що складено акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи від 24 жовтня 2022 року, акт про усунення порушення і протокол щодо направлення засобу вимірювальної техніки та/або пломби на експертизувід 24 жовтня 2022 року, які підписані ОСОБА_1 як споживачем без зауважень.

31 жовтня 2022 року проведено експертизу лічильника газу Самгаз G4, заводський № 4695476, дата виготовлення 2014 рік, який належить ОСОБА_1 , якою встановлено, що пломби-заглушки на відліковому пристрої присутні; не працює відліковий механізм; внутрішній вимірювальний механізм функціонує, є можливість споживання газу без обліку; пошкоджений корпус відлікового механізму в місці встановлення датчика зйому інформації (виламано фрагмент); на кришці відлікового механізму в місцях пломбування сколи; пошкоджені шліци гвинтів кріплення відлікового механізму; пошкоджена шахта кріплення гвинтами на кришці відлікового механізму (затертості); на 38-му юстувальному колесі зрізано 13 зубців: 2 зрізано - 4 присутні, 3 зрізано - 3 присутні, 2 зрізано - 4 присутні, 2 зрізано - 4 присутні, 2 зрізано - 4 присутні, 2 зрізано - 6 присутні (всередині відлікового механізму зубці відсутні); відсутність зубців на 38-му юстувальному колесі призвела до відсутності зчеплення юстувального колеса з вузлом зв`язку та до зупинки відлікового механізму; порушено конструкцію відлікового механізму; відліковий механізм знімався.

Згідно з актом № КВ0002082 експертизи лічильника газу від 31 жовтня 2022 року, комісією виявлено втручання, яке вчинено прихованим шляхом.

31 жовтня 2022 року представником ДП «Київоблстандартметрологія» складено довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки - лічильника газу Самгаз G4 заводський № 4695476.

Згідно з протоколом № 373/1 засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу від 15 грудня 2022 року комісією прийнято рішення про задоволення акта про порушення № 2608 від 24 жовтня 2022 року; нараховано необлікований (донарахований) об`єм та обсяг природного газу і його вартість за період з 25 жовтня 2021 року до 24 жовтня 2022 року, у зв`язку із вставленням факту втручання в роботу засобу вимірювальної техніки.

Відповідно до акта-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартостівід 15 грудня 2022 року, складеного комісії АТ «Київоблгаз», вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу становить 142 686,42 грн.

Згідно з рахунком від 31 жовтня 2022 року № КВ0002082 вартість експертизи побутового лічильника становить 7 295,99 грн.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що касаційна скарга ОСОБА_1 не підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Статтею 400 ЦПК України встановлено межі розгляду справи судом касаційної інстанції. Так, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Встановлено й це вбачається з матеріалів справи, що судові рішення ухвалені з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичних та інших ресурсів через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 13 Закону України «Про ринок природного газу» визначено, що споживач зобов`язаний не допускати несанкціонованого відбору природного газу. У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом.

Відповідно до статті 59 Закону України «Про ринок природного газу» суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку природного газу є, зокрема, несанкціонований відбір природного газу.

Відносини між газорозподільними підприємствами та фізичними особами (населенням) - споживачами газу регулюються Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2494 від 30 вересня 2015 року, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 року за № 1379/27824.

Згідно з пунктом 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС несанкціонований відбір природного газу - це відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу.

Несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (ЗВТ)/лічильника газу - це втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Експертиза засобу вимірювальної техніки/експертиза пломб - це комплекс заходів, які здійснюються комісією з проведення експертизи ЗВТ та пломб, яка затверджується наказом оператора ГРМ, або суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу», з метою отримання даних щодо відповідності засобу вимірювальної техніки/пломб параметрам, визначеним їх виробниками, умовам монтажу та експлуатації, їх цілісності чи відповідності метрологічним характеристикам, а також пересвідчення у відсутності інших ознак впливу на засіб вимірювальної техніки/пломбу, які можуть свідчити про втручання в засіб вимірювальної техніки/пломбу та викривлення результатів вимірювання.

Відповідно до пункту 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРС до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу у оператора газорозподільної системи (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, зокрема лічильника газу.

За збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування (пункт 4 глави 6 розділу Х Кодексу газорозподільних систем).

Згідно з пунктом 1 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема оператор ГРМ та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо: 1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проектній документації чи умовам договору; 2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання; 3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; 4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу; 5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, в тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним ВОГ, візуального обстеження способів монтажу і обв`язки газового та газорегулюючого обладнання; 6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу).

Пунктом 1 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС передбачено, що якщо під час перевірки (обстеження) комерційного ВОГ або при контрольному огляді вузла обліку за домовленістю сторін або ініціативою оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) буде ініційована експертиза щодо перевірки пошкодження пломб/ЗВТ чи несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, вони мають діяти з урахуванням положень цієї глави.

У пункті 4 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС визначено, що споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) зобов`язаний бути присутнім під час проведення експертизи.

За неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) може дати письмову згоду у довільній формі на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи.

У разі неприбуття споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) та/або уповноваженої ним особи на експертизу проведення експертизи ЗВТ та/або пломби проводиться без його участі.

Абзацом 1 пункту 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРС встановлено, що у разі виявлення оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму не облікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.

Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог АТ «ОГС «Київоблгаз» та відмову у задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_1 , суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, враховуючи вказані норми матеріального права, правильно встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, надавши правову оцінку наявним у матеріалах справи доказам у ї сукупності, дійшов обґрунтованого висновку, що АТ «ОГС «Київоблгаз» довело належними і допустимими доказами факт несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ, який був встановлений за адресою: АДРЕСА_1 , що призводило до викривлення даних обліку природного газу, а отже з ОСОБА_1 підлягає стягненню вартість необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу у розмірі 149 982,41 грн, розмір якої не спростовано ОСОБА_1 .

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц).

Колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що ОСОБА_1 не навів належних аргументів, які б безспірно свідчили про неправомірні дії працівників АТ «ОГС «Київоблгаз» при проведенні перевірки лічильника газу за адресою проживання споживача, при проведенні експертизи лічильника з метою перевірки факту несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ чи при нарахуванні вартості необлікованого об`єму природного газу.

Отже правильним є висновок суду, що дії АТ «ОГС «Київоблгаз» щодо нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу у зв`язку з виявленим порушенням (несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ) є такими, що відповідають нормам пункту 1 глави 2 та пункту 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем.

Доводи касаційної скарги про те, що судові рішення ухвалені на підставі неналежного та недопустимого доказу, є необґрунтованими, оскільки фактично зводяться до незгоди заявника з актом № КВ0002082 експертизи лічильника газу від 31 жовтня 2022 року та оцінкою зазначеного доказу, наданою судами попередніх інстанцій, яку ОСОБА_1 не спростував.

Посилання у касаційній скарзі на неврахування судом висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 24 жовтня 2108 року у справі № 914/2384/17, від 04 квітня 2019 року у справі № 535/868/18 (провадження № 61-2151св19), від 17 березня 2021 року у справі № 509/2780/19 (провадження № 61-12321св20), від 25 січня 2023 року у справі № 635/8494/20 (провадження № 61-9972св22), від 20 березня 2023 року у справі № 451/1528/21 (провадження № 61-3654св23) щодо особливостей доведення в суді факту несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, є необґрунтованими, оскільки оскаржувані судові рішення таким висновкам не суперечать і встановлені судами у цих справах фактичні обставини, що формують зміст правовідносин, є іншими ніж у справі, яка переглядається. У цій справі суди виходили з конкретних обставин справи з урахуванням наданих сторонами доказів.

Колегія суддів зауважує, що Верховний Суд висловлює правові висновки у справах з огляду на встановлення судами певних фактичних обставин справи, і такі висновки не є універсальними та типовими до всіх справ і фактичних обставин, які можуть бути встановлені судами. З огляду на різноманітність суспільних правовідносин та обставин, які стають підставою для виникнення спорів у судах, з урахуванням фактичних обставин, які встановлюються судами на підставі наданих сторонами доказів у кожній конкретній справі, суди повинні самостійно здійснювати аналіз правовідносин та оцінку релевантності і необхідності застосування правових висновків Верховного Суду в кожній конкретній справі (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2023 року у справі № 154/3029/14-ц).

Інші доводи касаційної скарги не дають підстав для скасування оскаржуваних судових рішень, оскільки зводяться до незгоди заявника з висновками судів та стосуються переоцінки доказів, що в силу вимог статті 400 ЦПК України знаходяться поза межами повноважень суду касаційної інстанції.

Наявність обставин, за яких відповідно до частини першої статті 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню, касаційним судом не встановлено.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін.

Оскільки касаційна скарга залишається без задоволення, то відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України в такому разі розподіл судових витрат не проводиться.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 23 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 серпня 2024 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: Г. В. Коломієць Б. І. Гулько Д. Д. Луспеник