ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/5127/25 Справа № 188/3435/24 Суддя у 1-й інстанції - Курочкіна О. М. Суддя у 2-й інстанції - Красвітна Т. П.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

01 квітня 2025 року м.Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Красвітної Т.П., ознайомившись з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 27 лютого 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на його утримання, як повнолітнього сина, який продовжує навчання,

ВСТАНОВИВ :

Рішенням Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 27 лютого 2025 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання повнолітнього сина, який продовжує навчання, задоволено частково.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 11.03.2025 засобами поштового зв`язку направив апеляційну скаргу безпосередньо до суду першої інстанції, що підтверджується змістом інформації Укрпошти на поштовому конверті

Разом з тим, вказана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

При вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження, було встановлено, що апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, оскільки апелянтом не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_1 разом з апеляційною скаргою подав клопотання про звільнення від сплати судового збору, в якому просить звільнити його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

В обґрунтування заявленого клопотання ОСОБА_1 посилається на скрутний матеріальний стан, у зв`язку з чим він не має можливості сплатити судовий збір.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Питання, пов`язані із судовими витратами, необхідно вирішувати у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами апелянта щодо можливості оскаржити рішення суду, з другого боку.

Зі змісту рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі», вбачається, що вимога сплати збору цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року; «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року).

Отже, звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

В свою чергу, особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати повинна навести доводи того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору та підтверджували можливість сплати судового збору до ухвалення рішення у справі.

ОСОБА_1 не надано жодного доказу, що підтверджує його майновий стан, або доказів про відсутність у нього доходів за 2024 рік або доказів того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік, як то передбачено ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та які можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору.

Вказане унеможливлює встановлення судом того, чи перевищує сума судового збору 5 відсотків розміру річного доходу апелянта за попередній (2024) календарний рік.

Надані до клопотання докази, а саме: свідоцтва про народження дітей; довідка №4 від 07.01.2025, довідка про доходи від 06.01.2025, виписка по картці АТ КБ "ПриватБанк", договір оренди житлового будинку від 14.01.2025, довідки від 26.04.2022 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, не можна вважати такими, що в повній мірі відображають розмір доходу апелянта за попередній календарний рік, та не доводять відсутності отримання іншого доходу апелянтом, оскільки достатнім доказом на підтвердження скрутного майнового стану апелянта може бути відповідна довідка від державних фіскальних органів із зазначенням відомостей про усі офіційні джерела доходів останнього.

Враховуючи все вищевикладене, приходжу до висновку про відмову у задоволенні вказаного клопотання.

Згідно п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду, сума судового збору становить - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, апелянту необхідно відповідно до Закону України «Про судовий збір» сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1816,80 грн (1211,20 грн * 150%) за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/ 22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155;

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. Подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0004628;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Дніпровський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Таким чином, для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору або його зменшення, апелянту необхідно надати відповідна довідку від державних фіскальних органів із зазначенням відомостей про усі офіційні джерела доходів останнього або сплатити судовий збір в сумі 1816,80 грн.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, недоліки необхідно усунути в строк який не може перевищувати 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Оскільки, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 27 лютого 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на його утримання, як повнолітнього сина, який продовжує навчання, - залишити без руху для усунення вказаного в ухвалі недоліку протягом двох днів з дня вручення копії ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута апелянту.

Суддя Т.П.Красвітна