Провадження № 2/524/1179/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.03.2025 року м.Кременчук

Автозаводський районний суд міста Кременчука Полтавської області в складі:

головуючого - судді Алексашиної Н.С.,

за участю: секретаря судового засідання Антибури І.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача адвоката Сиротенка В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Кременчукгаз» про захист прав споживача, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ПАТ «Кременчукгаз» про захист прав споживача.

Позивач прохає стягнути з ПАТ «Кременчукгаз» моральну шкоду в сумі 900 000 грн., зобов`язати ПАТ «Кременчукгаз» негайно відновити постачання природного газу до будинку АДРЕСА_1 , скасувати акт про порушення №503/07/24 в частині щодо порушення цілісності пломб-наліпок, заводських металевих пломб лічильника та захисного скла облікового механізму лічильника, скасувати акт-рахунок необлікованого об`єму природного газу, скасувати висновки експерта від 19.08.2024 викладені у абзаці 2 та 3 пункту 2, та в пунктах 3, 4.

Суд звертає увагу на ту обставину, що під час підготовчого судового засідання 06.11.2024 року позивач подав заяву про доповнення позовних вимог, у якій просив скасувати рішення комісії ПАТ «Кременчукгаз» від 09.09.2024 року з розгляду акту про порушення. Суд відмовив у прийнятті до розгляду вказаної заяви, оскільки за своєю суттю позивач висунув нову позовну вимогу, що не передбачено чинним цивільним процесуальним законодавством.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно висновку Верховного Суду, викладеного у справі № 922/404/19 від 09 липня 2020 року «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається».

В подальшому позивач повідомив, що, дійсно, доповнення позовних вимог не передбачено діючим ЦПК України, а тому 29.01.2025 року він звернувся до суду окремо з позовною заявою до ПАТ «Кременчукгаз» про скасування рішення комісії ПАТ «Кременчукгаз» від 09.09.2024 року з розгляду акту про порушення (справа №524/1081/25, провадження №2/524/3347/25). Клопотання про об`єднання вказаної справи №524/1081/25 у одне провадження зі справою, у якій відкрито провадження раніше - №524/10334/24, позивач не заявив. При цьому, суд враховує, що відповідно до ч.3 ст.188 ЦПК України об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ. Зважаючи на те, що підготовче провадження у справі закрито 02.12.2024 року, підстави для вирішення питання про об`єднання справ відсутні.

З даних ЄДРСР убачається, що у справі №524/1081/25 (провадження №2/524/3347/25) за позовом ОСОБА_1 про скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення від 09 вересня 2024 року, відкрито провадження 18 лютого 2025 року. При цьому, ухвалою суду від 19 березня 2025 року відмовлено ОСОБА_1 у розгляді його клопотання про об`єднання справи №524/1081/25 в одне провадження зі справою №524/10334/24.

Таким чином, на розгляді Автозаводського районного суду міста Кременчука перебуває дві справи за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Кременчукгаз»:

-справа №524/10334/24, предметом оскарження, у якій є акт про порушення №503/07/24, акт-розрахунок необлікованого об`єму природного газу, висновки експерта від 19.08.2024;

-справа №524/1081/25, предметом оскарження, у якій є рішення комісії від 09 вересня 2024 року з розгляду акту про порушення.

Разом з тим, порядок оформлення акту про порушення та його розгляду врегульовано главою 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем.

Відповідно до п.6 гл.5 р.ХІ Кодексу ГРС у разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) із зафіксованим в акті про порушення порушенням, яке стосується пошкодження пломб (крім факту їх відсутності або спрацювання магнітного індикатора), пошкодження ЗВТ/лічильника газу (крім явних ознак навмисного в них втручання), він може вимагати проведення їх експертизи чи позачергової або експертної повірки у порядку, визначеному цим Кодексом. У такому разі в акті про порушення робиться відповідний запис, при цьому представник Оператора ГРМ здійснює заходи щодо пакування пошкодженої пломби та/або лічильника газу (ЗВТ) та складає відповідний акт про направлення їх на експертизу чи позачергову або експертну повірку. До отримання їх результатів нарахування, передбачені цим Кодексом, не застосовуються.

Згідно п.8 гл.5 р.ХІ Кодексу ГРС акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Засідання комісії з розгляду акта про порушення має бути проведено Оператором ГРМ не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення (крім випадку очікування результатів експертизи ЗВТ, яка проводиться суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу»).

Пункт 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС передбачає, що за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.

При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

Таким чином, акт про порушення та висновок експертизи є проміжними документами, які лише фіксують можливі порушення і самі по собі не тягнуть за собою жодних юридичних наслідків.

Акт про порушення, складений працівниками оператора ГРМ є лише фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення перевірки, а оскарження самого лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом) під час вирішення іншого спору, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Подібні висновки викладені у постанові ВП ВС від 06 лютого 2019 року у справі №522/12901/17-ц (провадження №14-503цс18), яка хоча й стосується розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, однак зважаючи на подібність правовідносин та їх правового регулювання, викладені у ній висновки є застосовними й у цій справі.

Так само висновок ескпертизи сам по собі не створює для споживача жодних обов`язків. Висновок експертизи відіграє роль доказу під час прийняття рішення комісією за результатами розгляду акту про порушення.

За таких обставин, подання позову про скасування акту про порушення та висновку експертизи не сприяє ефективному відновленню порушеного права, оскільки вказані документи взагалі не можуть бути предметом оскарження.

Остаточне рішення про задоволення акту або його скасування приймає спеціальна комісія з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ. Саме від рішення такої комісії залежить можливість подальшого складення акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

Відтак, заявлені позовні вимоги у частині оскарження акту про порушення №503/07/24, висновки експерта від 19.08.2024 не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи викладене, провадження у справі в частині позовних вимог про оскарження акту про порушення №503/07/24, висновку експерта від 19.08.2024, підлягає закриттю.

Відповідно до ч.2 ст.256 ЦПК України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Керуючись ст.ст.255, 256 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Кременчукгаз» в частині позовних вимог щодо оскарження акту про порушення №503/07/24, висновку експерта від 19.08.2024 року, закрити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.С.Алексашина