Провадження № 2/932/1886/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 березня 2025 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - Куцевола В.В.

при секретарі - Рибалці В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Шрамко Віолетта Вячеславівна про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2020 року до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_3 , правонаступником якої є ОСОБА_1 , в якій остання просила суд:

-визнати спільною сумісною власністю ОСОБА_4 та ОСОБА_5 спільно набуте майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 ;

-визнати за ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 на частину квартири АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач ОСОБА_3 , правонаступником якої є ОСОБА_1 , посилалась на те, що вона є матір`ю ОСОБА_5 померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та який був у шлюбі з ОСОБА_4 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 , яким належала квартира АДРЕСА_1 .

З огляду на те, що вищезазначена квартира була придбана за час шлюбу ОСОБА_5 та ОСОБА_4 однак оформлена на ім`я останньої, після смерті якої спадщину на квартири прийняла її сестра ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , зважаючи на те, що вона є спадкоємицею останнього, вважала за необхідне звернутися до суду з даним позовом.

Відповідачем відзиву не надано.

Третьою особою письмових пояснень не надано.

Ухвалою судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська Яковлева Д.О. від 28.09.2020 позовну заяву залишено без руху у звязку з її невідповідністю приписам ЦПК України.

У зв`язку із відстороненням судді ОСОБА_7 від здійснення правосуддя, справу було передано судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_8 , яким за ухвалою від 26.02.2020 її прийнято до свого провадження.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 02.04.2021, у зв`язку з усуненням недоліків зазначених в ухвалі від 28.09.2020, відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 05.08.2021, витребувано докази.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 01.12.2021, витребувано докази.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 01.02.2022, закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті у судовому засіданні.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 10.03.2023, витребувано докази та зупинено провадження у справі до залучення у справі правонаступника позивача.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 11.06.2024, поновлено провадження у справі та призначено її до розгляду.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 19.11.2024, залучено до участі у справі правонаступника померлої позивачки ОСОБА_3 ОСОБА_1 .

Представник позивача у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі.

Інші учасники справи у судове засідання, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, не з`явилися, про причину неявки суд не повідомили.

У зв`язку з неявкою сторін, фіксування судового засідання технічним засобами не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, судом встановлено, що 04.06.1999 між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , 04.06.1999 було зареєстровано шлюб. Також згідно матеріалів справи ОСОБА_6 є сестрою ОСОБА_4 , а ОСОБА_3 є матір`ю ОСОБА_5 і бабцею ОСОБА_2 , який є сином ОСОБА_5 .

Згідно копії дублікату договору купівлі-продажу квартири від 22.10.1999 укладеного між ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , остання набула у власність квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину виданого 04.07.2018 приватним нотаріусом ДМНО Зайченко І.А., Вязова Т.Т., в порядку спадкування за законом після смерті сестри ОСОБА_4 , частину квартири АДРЕСА_1 .

Згідно копії постанови приватного нотаріуса ДМНО Шрамко В.В. від 02.10.2018, ОСОБА_3 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на частку квартири АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_5 .

Відповідно до копії постанови приватного нотаріуса ДМНО Шрамко В.В. від 25.09.2018, ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на частку квартири АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_5 .

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до копії спадкової справи №11/2022, спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 є ОСОБА_1 .

За загальними положеннями, визначеним ст.ст.15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання; за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу кожна особа має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес особи в один із способів, визначених частиною другою статті 16 ЦК України. Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Згідно ст.22 КпШС України, який був чинним на час придбання квартири, майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Подружжя користується рівними правами доглядом за дітьми або з інших поважних причин не мав самостійного заробітку (аналогічні положення містить стаття 60 СК України).

Відповідно до статті 28 КпШС України в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними. В окремих випадках суд може відступити від рівності часток подружжя, враховуючи інтереси неповнолітніх дітей або інтереси одного з подружжя, що заслуговують на увагу. Суд може визнати майно, нажите кожним з подружжям під час їх роздільного проживання при фактичному припиненні шлюбу, власністю кожного з них.

Отже, наведеними нормами права передбачено презумпцію віднесення придбаного під час шлюбу майна до спільної сумісної власності подружжя, яка може бути спростована одним з них у разі надання доказів які унеможливлюють віднесення такого майна до спільної сумісної власності.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 листопада 2021 року в справі № 759/19779/18 (провадження № 61-4523св21) вказано, що: «у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування».

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦК України).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 березня 2021 року в справі № 226/817/19 (провадження № 61-6327св20) вказано, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

Така ж позиція висвітлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року прийнятій за результатами розгляду справи № 523/9076/16-ц в якій також зазначено, що пред`явлення позову до неналежного відповідача є окремою підставою для відмови у його задоволенні.

З огляду на те, що позивачем заявлено вимогу про визнання квартири АДРЕСА_2 спільною сумісною власністю загиблого подружжя ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , однак останньою не залучено до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_6 , яка є спадкоємицею після смерті ОСОБА_4 , заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Тобто, відсутність у складі відповідачів спадкоємиці ОСОБА_4 ОСОБА_6 , при вирішенні питання про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, позбавляє права останню на спростування презумпції належності майна подружжю у рівних частках. Отримання останньою свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 на частину спірної квартири не свідчить про відсутність в останньої інтересу щодо збільшення долі спадкодавця в розрізі вирішення питання рівності часток в спільному майні подружжя.

Також, в розрізі постанови ВС/КЦС прийнятій за результатами розгляду справи №759/19779/18, ОСОБА_6 , також повинна була б мати статус відповідача.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 76-81, 83, 258, 259, 265, 268, 272-273, 352-355 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Шрамко Віолетта Вячеславівна про визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 273 ЦПК України та може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя В.В. Куцевол