Справа № 149/3855/24
Провадження №2/149/54/25
Номер рядка звіту 31
"24" березня 2025 р. м. Хмільник
Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:
головуючої судді Павлюк О. О.,
секретаря Олійник І. С.,
позивача: ОСОБА_1 , його представника - адвоката Поворознюка Б. М.,
розглядувши у відкритому підготовочому судовому засіданні заяву позивача про уточнення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою шляхом її повернення та скасування рішення про державну реєстрацію права оренди,
В провадженні Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області перебуває вказана цивільна справа.
В судовому засіданні позивач та його представник заяву підтримали. Інші учасники у судове засідання не з`явилися.
Суд, заслухавши учасників, дослідивши матеріали справи та доводи заявленого клопотання, дійшов наступних висновків.
За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.
У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.
Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.
Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмета позову, а не шляхом уточнення позовних вимог.
Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин і зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.
Частиною 3 статті 176 ЦПК України передбачено, що у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою.
Таким чином, виходячи зі змісту заяви від 24.03.2024, а також пояснень предстаника позивача у судовому засіданні, в ході яких він підтвердив, що фактично ставиться питання про зміну предмету позову шляхом заявлення ще однієї позовної вимоги, судом встановлено, що подана заява не є уточненням позовних вимог (зміни їх редакційного викладу, технічних уточнень щодо первісно вказаних назв, ідентифікаційних номерів, площі тощо).
Враховуючи викладене, а також те, що за змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, вважаю що заява про уточнення позовних вимог не підлягає заовленню, оскільки в ній ставиться питання щодо зміни предмету позову, однак самостійне тлумачення змісту такої заяви судом становитиме непропорційне втручання у право позивача розпоряджатися правами щодо предмету спору на власний розсуд. Це, однак, не перешкоджає позивачу в установленому ЦПК України порядку реалізувати своє право на зміну предмету позову з дотриманням відповідних процесуальних вимог до такої заяви.
Керуючись ст.ст. 13, 43, 49, 176, 260, 261 ЦПК України, суд,-
У задоволенні заяви позивача про уточнення позовних вимог - відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та окремому оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали складено 27.03.2025
Суддя Павлюк О. О.