УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2025 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.

за участю секретаря судового засідання Воловіченко Л. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання договору недійсним,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Солом`янського районного суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання договору недійсним.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 червня 2024 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 01 липня 2024 року вказану позовну заяву залишено без руху.

На виконання зазначеної ухвали 19 серпня 2024 року позивачем надано до суду докази, що підтверджують обставини, викладені в позовній заяві.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 10 вересня 2024 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, та надано відповідачам в порядку статті 178 ЦПК України 15-денний строк для подання відзиву з викладенням заперечення проти позову.

06 лютого 2025 року від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Кириленка О. М. до початку розгляду справи по суті надійшла заява про залишення позову без розгляду, в якій сторона позивача також просить скасувати заходи забезпечення, вжиті ухвалою суду від 07 червня 2024 року.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, про поважність причин неявки суд не повідомили.

Положеннями частини першої статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд вважає за можливе слухати справу у відсутність учасників.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явилися, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи та вивчивши заяву сторони позивача, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Пунктом 5 частини першої статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи вищевикладене та принцип диспозитивності, згідно з яким позивач на свій розсуд розпоряджається своїми правами, а також те, що розгляд справи по суті не розпочався, суд приходить до висновку про задоволення поданої заяви та залишення позову без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, останній має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

Крім того, судом установлено, що ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 07 червня 2024 року (справа № 760/13058/24) було вжито заходи забезпечення до подання цього позову шляхом накладення арешту на частку у праві власності квартири АДРЕСА_1 , власницею якої є ОСОБА_3 .

Частиною першою статті 158 ЦПК України визначено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до частини дев`ятої-десятої статті 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Згідно з частиною першою статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

За наведених обставин, враховуючи, що судом було встановлено наявність підстав для залишення позову без розгляду та позивач просила скасувати вжиті заходи забезпечення позову, суд дійшов висновку про скасування таких заходів.

З огляду на викладене, керуючись статтями 13, 257, 260, 352-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Кириленка Олександра Михайловича про залишення позову без розгляду задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання договору недійсним залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті відповідно до ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 07 червня 2024 року (справа № 760/13058/24) до подання позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання договору недійсним.

Зняти арешт з частки у праві власності квартири АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000) , власницею якої є ОСОБА_3 .

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відомості щодо учасників справи:

позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ;

відповідачі: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 ; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 .

Суддя Л. М. Ішуніна