БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/131/25
Справа № 356/82/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.03.2025 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Дудар Т.В.

за участю секретаря Харченко Ж.В.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, подана представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Кучерою В.Л.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 18 червня 2021 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було укладено шлюб, про що Бориспільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було складено відповідний актовий запис № 313в ід 18.06.2021 та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .

Як стверджує представник позивача у позовній заяві, з часом сімейне життя сторін поступово стало погіршуватися, що в кінцевому результаті призвело до припинення їх подружніх стосунків. Позивач з відповідачем припинили спільне проживання однією сім`єю, спільне господарство ними разом не ведеться, вони не мають спільного сімейного бюджету, використовуючи кожен окремо власні грошові кошти.

Позивач переконана, що спільне життя і збереження шлюбу між нею та відповідачем суперечитиме їх інтересам, оскільки у зв`язку з фактичним припиненням між ними будь-яких відносин, притаманних подружжю, їх шлюб носить виключно формальний характер. При цьому, на сьогодні сторони взагалі проживають за різними адресами та в повній мірі припинили спілкування.

Таким чином за викладених обставин ОСОБА_1 вважає, що збереження сім`ї позивача з відповідачем є неможливим, оскільки воно суперечитиме їх інтересам, оскільки конфліктні ситуації, які систематично виникали між сторонами, впливають на їх емоційний та психологічний стан.

Відтак, позивач просить суд розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований Бориспільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) за № 313 від 18 червня 2021 року. Після розірвання шлюбу змінити позивачу шлюбне прізвище « ОСОБА_4 » на дошлюбне « ОСОБА_5 ».

03.02.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень.

Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог ЦПК України.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні позов підтримала з підстав, у ньому викладених. Присила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Представник позивача адвокат Кучера В.Л., належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, до суду не з`явився.

10.03.2025 через систему «Електронний суд» від представника позивача адвоката Кучери В.Л. надійшла заява, у якій він вказав, що в провадженні Березанського міського суду Київської області знаходиться позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Представник позивача просить зазначену справу слухати у його відсутність. Позовні вимоги просить задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві (а.с. 29).

Відповідач ОСОБА_2 , належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, до суду не з`явився (а.с. 26; 32).

Відповідач ОСОБА_2 не скористався своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подав відзив.

Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Заслухавши думку позивача, дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 7 Сімейного кодексу України (далі - СК України) визначено загальні засади регулювання сімейних відносин.

Так, згідно з ч. 1, 6 ст. 7 СК України сімейні відносини регулюються цим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами. Відносини щодо прийняття, набрання чинності, оскарження в адміністративному порядку, виконання, припинення дії адміністративних актів у сфері сімейних відносин регулюються Законом України "Про адміністративну процедуру" з урахуванням особливостей, визначених цим Кодексом. Жінка та чоловік мають рівні права і обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї.

Частиною першою статті 24 СК України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Згідно зі ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. (ч. 3, 4 ст. 56 СК України).

Як передбачено ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що згідно зі свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 18.06.2021, виданим Бориспільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 та ОСОБА_6 18 червня 2021 року зареєстрували шлюб, про що 18.06.2021 зроблено відповідний актовий запис за № 313. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу: ОСОБА_4 (а.с. 9).

До позовної заяви долучено копію довідки про внесення відомостей до Єдиного державного демографічного реєстру № від 17.09.2021, згідно з якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має зареєстроване місце проживання : АДРЕСА_1 (а.с. 7-8).

Позивач з відповідачем припинили спільне проживання однією сім`єю, спільне господарство ними разом не ведеться, вони не мають спільного сімейного бюджету, використовуючи кожен окремо власні грошові кошти.

Позивач переконана, що спільне життя і збереження шлюбу між нею та відповідачем суперечитиме їх інтересам, оскільки у зв`язку з фактичним припиненням між ними будь-яких відносин, притаманних подружжю, їх шлюб носить виключно формальний характер. При цьому, на сьогодні сторони взагалі проживають за різними адресами та в повній мірі припинили спілкування.

Таким чином за викладених обставин позивач вважає, що збереження сім`ї позивача з відповідачем є неможливим, оскільки воно суперечитиме їх інтересам, оскільки конфліктні ситуації, які систематично виникали між сторонами, впливають на їх емоційний та психологічний стан.

Відповідач заявлені до нього позовні вимоги про розірвання шлюбу не спростував.

Зважаючи на те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, відмова в розірванні шлюбу матиме ознаки примушування до шлюбу, що є недопустимим.

Відтак, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до вимог п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати.

Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 1211,20 гривень (а.с. 10).

Однак, вимоги про стягнення судових витрат з відповідача позивач не заявила, тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами.

Відповідно до ч. 2 ст. 264 ЦПК України при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

На підставі ст. 7, 24, 105, 112 СК України, ст. 4, 12, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 273-274, 279, 354-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований Бориспільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 313 від 18 червня 2021 року.

Відновити ОСОБА_1 її дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання якої зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання якого зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 .

Суддя Т. В. Дудар