Справа № 314/2804/24
Провадження: 2/333/1367/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2025 року м. Запоріжж

Комунарський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого - судді Ковальової

Ю.В., секретар судового засідання Дондик О.Ю.,

розглянувши у відкритому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області, третя особа приватний нотаріус Запорізького районного нотаріального округу Кравченко Олена Михайлівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ.

Позивачка звернулася до суду з позовною заявою (з урахуванням уточнених вимог), в якій просить надати їй додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , обґрунтовуючи позов наступним. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла сестра позивачки, ОСОБА_2 , про що 03.08.2022 року було складено відповідний актовий запис №611. У зв`язку з початком військової агресії Російської Федерації відносно України, вона не встигла вчасно подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Таким чином, вимушена звернутися до суду з даним позовом.

ІІ. ЗАЯВИ (КЛОПОТАННЯ) УЧАСНИКІВ СПРАВИ.

Позивач в судове засідання не з`явилась, від її представника надійшла заява про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги просила задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, причини неявки суд не повідомив.

Третя особа у судове засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, на виконання ухвали суду надіслала копії спадкових справ.

ІІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ.

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 26.11.2024 року цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Вільнянської міської ради, третя особа приватний нотаріус Запорізького районного нотаріального округу Кравченко О.М. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, передано за підсудністю до Комунарського районного суду м. Запоріжжя.

Ухвалою судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 20.12.2024 прийнято до свого провадження, замінено первісного відповідача - Вільнянську міську раду на належного - Мелітопольську міську раду Запорізької області, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 27.01.2025 закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті 11.03.2025 року.

ІV. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла сестра позивачки, ОСОБА_2 , у віці 56 років, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , видане 03.08.2022 року Вільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), актовий запис № 611.

Факт родинних відносин між позивачкою ОСОБА_1 та померлою ОСОБА_2 підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану про державну реєстрацію народження №8 та свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 виданого повторно 27.02.2024 року.

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, прізвище ОСОБА_3 після реєстрації шлюбу змінено на « ОСОБА_4 ».

Як вбачається з витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть, батьки померлої ОСОБА_2 та позивачки ОСОБА_1 померли.

Інших спадкоємців, після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , окрім позивачки немає.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 409711145 від 27.01.2025 року, за життя ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності належала частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

З метою прийняття спадщини, 27 березня 2024 року позивачка звернулася до приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу, Кравченко О.М. із заявою для оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 сестри ОСОБА_2 , їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки ОСОБА_1 вважається такою, що пропустила строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно Витягу про реєстрацію у Спадковому реєстрі, приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу, Кравченко О.М., 27.03.2024 зареєстровано спадкову справу № 72210727, номер нотаріуса 17/2024 після ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно копій матеріалів спадкової справи № 17/2024 після ОСОБА_2 , заява про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом подано ОСОБА_1 27.03.2024, тобто після спливу строку, встановленого ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Відомості про інших спадкоємців, які б прийняли спадщину після померлої ОСОБА_2 в матеріалах спадкової справи-відсутні.

V. МОТИВИ СУДУ ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Таким чином, встановлено, що оформити свої спадкові права після померлої позивачка не може, оскільки у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з початком військової агресії росії відносно України.

Згідно з п.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану, статей 7 і 34 ЗУ «Про нотаріат», Указу Президента України від 24.02.2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29.06.2022р. діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови КМУ від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов КМУ щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так, п. 3 постанови КМУ від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок.

Так, основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до ЦК України (ч. 2 ст. 4 ЦК України).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст. 1270 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви які про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1273 ЦК України).

Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови КМУ від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив 6-місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Загальновідомим є факт початку 24.02.2022 військової агресії російської федерації проти України, у зв`язку з чим, Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року, який продовжений наступними Указами Президента України і триває дотепер.

Як вбачається з довідки № 3007- від 21.04.2022 про взяття на облік ВПО, зареєстроване місце проживання позивачки ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 ; адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_2 .

В судовому засіданні встановлено та як вбачається з наданих позивачем медичних документів, пропуск строку на прийняття спадщини був обумовлений складністю тривалої адаптації до нового місця проживання, втрата близької людини, погіршення психічного й емоційного стану, з підстав військової агресії РФ, сильного душевного хвилювання.

Враховуючи те, що в законі не міститься визначення поняття поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін, суд доходить до висновку про те, що наведені позивачем підстави пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини, які підкріплені наданими позивачем письмовими доказами, є поважними, оскільки пов`язані з об`єктивною неможливістю у встановлений законом строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Оскільки спадщина ніким не прийнята, заяв про відмову від спадщини позивач не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою, позивачка в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє право на спадкування не може.

При цьому, суд зауважує, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно.

При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил ч. 3 ст. 1272 ЦК України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими.

Так, запроваджене ст. 8 Конституції України та ст. 10 ЦПК України верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості. Таке розуміння права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим. Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права (рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 № 15-рп/2004).

Умовою реалізації та інструментом принципу верховенства права є принцип «пропорційності».

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб.

Втручання держави у право особи на мирне володіння своїм майном є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу» та з дотриманням «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання.

Під необхідністю втручання мається на увазі, що воно відповідає нагальній соціальній потребі, і, зокрема, є пропорційним до поставленої законної мети (наприклад, рішення у справі «Кутцнер проти Німеччини», п. 60, та рішення від 18.12.2008 у справі «Савіни проти України» (Saviny v. Ukraine), заява № 39948/06, п. 47).Соціальна потреба визначається, зокрема, метою законодавчого врегулювання того чи іншого питання.

Необхідність встановлення певних строків на прийняття спадщини обумовлена інтересами цивільного обігу в цілому, маючи на меті якнайшвидше усунення стану правової невизначеності, яка виникає в разі смерті спадкодавця, та забезпечення певних гарантій особам, права яких є похідними від поведінки спадкоємців попередньої черги.

Отже, у цій справі суд має визначити, чи відповідає цій меті, а також принципу справедливості та інтересам суспільства позбавлення позивача прав на спадкове нерухоме майно з передачею спадщини спадкоємцю наступної черги.

Проте, таке втручання у право власності (законне сподівання, очікування) позивача не у повній мірі відповідає законній меті встановлення строків у спадковому праві, не вирішує нагальні соціальні потреби, а тому не може вважатись пропорційним. Невиправдана фактична конфіскація майна державою суперечить ідеології справедливості.

Таким чином, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини , надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини відповідає загальним положенням спадкового права, конституційному принципу верховенства права та положенням ст. 1 Першого протоколу Конвенції з прав людини та основоположних свобод.

На підставі викладеного, враховуючи відсутність заперечень з боку відповідача, суд вважає можливим визнати причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважною та визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , в два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 77, 79, 80, 89, 133, 206, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ

Позов ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області, третя особа приватний нотаріус Запорізького районного нотаріального округу Кравченко Олена Михайлівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Надати ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у два місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення шляхом подання апеляційної скарги в Комунарський районний суд міста Запоріжжя.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ; адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Мелітопольська міська рада Запорізької області, розташована за адресою: м. Запоріжжя, пр. Соборний,164, .

Третя особа: Приватний нотаріус Запорізького районного нотаріального округу Кравченко Олена Михайлівна, АДРЕСА_3 .

Суддя Ю.В. Ковальова