465/2538/25
2/465/2382/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27.03.2025 м. Львів

Суддя Франківського районного суду м.Львова Ванівський Ю.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Цибуля Ірина Йосифівна до ОСОБА_2 , про визначення часток у спільній сумісній власності,-

в с т а н о в и в :

позивач звернувся до відповідача з позовом про визначення часток у праві спільної сумісної власності.

Вивчивши позовну заяву, суддя доходить переконання про наявність підстав для залишення такої без руху.

Так, відповідно до ч. 4ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви додано квитанцію до платіжної інструкції №0.0..1 як доказ оплати судового збору в сумі 1211 грн. 20 коп, як за немайнову вимогу.

Позивач просить в позовній заяві визначити, що частка померлої Строумової вікторії, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в праві спільної сумісної власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 становить 1/3 частки вказаної квартири.

До позовної заяви додано квитанцію до платіжної інструкції №0.0..1 як доказ оплати судового збору в сумі 1211 грн. 20 коп., як за немайнову вимогу.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зроблено правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру)- це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (п.8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 у справі №907/9/17).

Крім того, в ухвалі Верховного Суду від 06.07.2022 у справі №570/4795/20 (провадження № 61-5858ск22) судом касаційної інстанції констатовано, що позовна вимога про визначення розміру частки у праві спільної сумісної власності є майновою, оскільки за своєю правовою природою пов`язана з володінням майном.

Таким чином, заявлена позивачем позовна вимога про визначення розміру її частки у праві спільної сумісної власності є вимогою майнового характеру, оскільки стосується володіння нерухомим майном.

В силу приписів ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Також, щодо визначення ціну позову, суд зазначає, що ціна позову повинна дорівнювати ринковій вартості спірного нерухомого майна на день подання позовної заяви до суду.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

Відповідно до ч. 2 ст.176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

У зв`язку з чим суддя зазначає, що позивачу необхідно визначити ціну позову, яка повинна дорівнювати дійсній ринковій вартості спірного нерухомого майна, та сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру, яка повинна становити 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з урахуванням сплаченого судового збору у розмірі 1211 грн. 20 коп.

Оскільки встановлено невідповідність позовної заяви вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, суддя вважає, що позовна заява, підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків поданої заяви терміном 10 днів з дня отримання копії ухвали, а також слід роз`яснити позивачам, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Цибуля Ірина Йосифівна до ОСОБА_2 , про визначення часток у спільній сумісній власності, - залишити без руху, надавши позивачу строк для виправлення недоліків - десять днів з дня вручення копії ухвали.

Попередити позивача, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ванівський Ю.М.