Справа № 505/4540/23
Провадження № 2/505/992/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.03.2025 Котовський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Івінського О. О.,

секретаря судового засідання Мароли К. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Подільську Одеської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 01 листопада 2023 року звернувся з позовною заявою до суду, та просив визначити йому додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої вимоги мотивував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 внаслідок хвороби COVID, помер його батько ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилась спадщина, що складається з земельної ділянки площею 2,30 га, яка розташована на території Куяльницької (колишньої Нестоїтської) сільської ради Подільського району Одеської області. Позивач є спадкоємцем першої черги як рідний син померлого, інших спадкоємців немає. У зв`язку із низкою обставин, як запровадження карантину у березні 2020 року, складнощами у роботі нотаріальних контор, пов`язаних з карантинними заходами, внаслідок чого він не міг звернутися вчасно до нотаріальної контори. А при зверненні в серпні 2021 року до нотаріальної контори, йому було повідомлено, що він пропустив строк для подачі заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини. Тому позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом.

Позивач у судове засідання не з`явився, надав заяву, згідно якої на позові наполягав та просив розглянути справу за його відсутності.

Представник Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області у судове засідання не з`явився, надали заяву в якій просили розгляд справи проводити без участі представника, проти позовних вимог не заперечували.

Дослідивши обставини справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з такого.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 1269 ЦК України, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 48 років в с. Нестоїта Подільського району Одеської області помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 14 травня 2020 року, актовий запис № 406.

Після його смерті відкрилась спадщина на все належне йому майно.

ОСОБА_2 заповіту не складав, а тому спадкування спадщини повинно відбуватися за законом.

Позивач є сином спадкодавця, що підтверджується копією свідоцтва про народження виданого повторно ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 від 02 серпня 1996 року, актовий запис № 340.

Термін на право подачі заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після спадкодавця збіг 08 жовтня 2020 року.

Відповідно до копії спадкової справи за № 468к/02-14 від 09.08.2021 заведеної Приморською державною нотаріальною конторою у місті Одеса, після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , надійшла заява про прийняття спадщини за законом від ОСОБА_1 . Інших заяв про прийняття або відмову від прийняття спадщини не надходило, свідоцтво про право на спадщину не видавалось.

Висновки суду підтверджуються матеріалами справи.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 1269 ЦК України, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Згідно з ст. 15, 16 ЦК України, ст. 3, 15 ЦПК України, кожна особа має право на звернення до суду для захисту своїх прав.

Касаційний цивільний суд у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018 вказав, що одночасно дотримання принципу «пропорційності», визначено практикою застосування норм права Європейським судом з прав людини передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Водночас, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог.

На підставі викладеного, враховуючи, що пропущений позивачем строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним, та з метою захисту прав позивача, суд вважає наведені позивачем причини пропуску встановленого законом 6-місячного строку на право подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріуса поважними, а тому йому слід визначити для цього додатковий строк у три місяці з дня набрання цим рішенням законної сили.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 89, 141, 263265 ЦПК України, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , додатковий строк у три місяці з дня набрання цим рішенням законної сили для подачі заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, яка відкрилась після ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 273 ЦПК України.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Суддя О. О. Івінський

Повне судове рішення складено 13 березня 2025 року.