Справа № 724/2026/24
Провадження № 2/724/23/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 березня 2025 року Хотинський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді: Єфтеньєва О.Г.,

за участі секретаря судового засідання: Банарюк К.Б.,

за участі сторін: представника позивача: ОСОБА_1

представника відповідача: ОСОБА_2

представника третьої особи: Софяк В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в місті Хотин Чернівецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Приватного підприємства «ВІБ-2008», ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Дністровського нотаріального округу Чернівецької області Масловська Ірина Юріївна, третя особа, з самостійними вимогами на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_5 , треті особи, які не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про встановлення права власності на частку у статутному капіталі юридичної особи та позовною заявою ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , Приватного підприємства «ВІБ-2008», ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Дністровського нотаріального округу Чернівецької області Масловська Ірина Юріївна, треті особи, які не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про встановлення права власності на частку у статутному капіталі юридичної особи, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_3 до Приватного підприємства «ВІБ-2008», ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Дністровського нотаріального округу Чернівецької області Масловська Ірина Юріївна, про встановлення права власності на частку у статутному капіталі юридичної особи.

В обґрунтування позовної заяви представник позивача зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_8 . Після його смерті відкрилася спадщина на все належне йому майно. Спадкодавець на день своєї смерті був засновником Приватного підприємства «ВІБ-2008», що знаходяться в селі Клішківці Хотинського (Дністровського) району Чернівецької області. Його частка в статутному капіталі становила 50%, номінальна вартість якої складає 5000,00 грн. Іншим засновником, якому належить 50% в статутному капіталі вказаного вище підприємства, є Відповідач - ОСОБА_4 .

Однак вступити у спадщину та отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом Позивач не мав можливості через протиправні дії Відповідача. Протиправність дій ОСОБА_4 полягала в тому, що він відмовив Позивачу у наданні нотаріусу оригіналів правовстановлюючих документів для оформлення спадщини. Через це приватний нотаріус Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Масловська І.Ю. 25.08.2023 року винесла постанову №156-02-14-25/2023, якою відмовила у вчинення нотаріальних дій, а саме видачі Позивачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Хоча відсутність свідоцтва про право на спадщину і не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч.3 ст.1296 ЦК України), проте відсутність такого свідоцтва не дає можливості Позивачу належним чином та у визначеному законом порядку реалізувати корпоративні права, які виникають у спадкоємця. Мова йде про належне Позивачу право на звернення до підприємства із заявою про вступ до складу засновників підприємства і здійснення державним реєстратором дій з внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

На підставі вищевикладеного просить визнати за ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування за заповітом на 50% частко у статутному капіталі Приватного підприємства «ВІБ-2008», які належали на день смерті ОСОБА_8 та стягнути з ОСОБА_4 судові витрати та витрати на правову допомогу.

11.09.2024 року від представника третьої особи, що заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_9 надійшла позовна заява ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , Приватного підприємства «ВІБ-2008», ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Дністровського нотаріального округу Чернівецької області Масловська Ірина Юріївна, про встановлення права власності на частку у статутному капіталі юридичної особи.

В обґрунтування позову посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік ОСОБА_5 - ОСОБА_8 . Після його смерті відкрилася спадщина на все належне йому майно. Спадкодавець на день своєї смерті був засновником Приватного підприємства «ВІБ-2008», що знаходяться в селі Клішківці Хотинського (Дністровського) району Чернівецької області. Його частка в статутному капіталі становила 50%, номінальна вартість якої складає 5000,00 грн. Іншим засновником, якому належить 50% в статутному капіталі вказаного вище підприємства, є Відповідач - ОСОБА_4 .

Відповідно до заповіту, посвідченого 13.12.2022 року приватним нотаріусом Дністровського районного нотаріального округу Мартинюком В.А. та зареєстрованого в книзі реєстрації за №1121, належне спадкодавцю право власності на 50% часток в статутному капіталі Приватного підприємства «ВІБ-2008» перейшло до ОСОБА_3 . Оскільки, ОСОБА_5 є пенсіонером, тобто особою непрацездатною вона має право на обов`язкову частку у спадковому майні (а саме - у статутному капіталі юридичної особи).

Із матеріалів спадкової справи №25/2023, відкритої 12 лютого 2023 року приватним нотаріусом Дністровського району Чернівецької області ОСОБА_10 , спадкоємцями померлого ОСОБА_8 є: ОСОБА_5 вдова, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - син,- ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 -дочка, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 син.

Отже, враховуючи те, що після смерті ОСОБА_8 залишилася 50% часток в статутному капіталі ПП «ВІБ-2008», то у разі відсутності заповіту спадкоємцями першої черги було 4 осіб, які б могли успадкувати по 12,5% часток в статутному капіталі ПП «ВІБ» (50% : 4). Оскільки відповідно до заповіту право власності на 50% часток в статутному капіталі ПП «ВІБ» перейшло до ОСОБА_3 , в силу положення статті 1241 Цивільного кодексу України ОСОБА_5 має право успадкувати - 6,25%, що дорівнює 625,00 грн (12,5% : 2 обов`язкова частка).

Про своє право на отримання обов`язкової частки у спадковому майні ОСОБА_5 заявила шляхом подання заяви про вступ у спадщину приватному нотаріусу Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Масловській Ірині Юріївні, у якого було відкрито спадкову справу. Однак вступити у спадщину та отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом ОСОБА_5 (так само як і її син), не має можливості через протиправні дії ОСОБА_4 . Протиправність дій Відповідача полягає в тому, що він відмовив у наданні нотаріусу оригіналів правовстановлюючих документів для оформлення спадщини. Мова йде про належне ОСОБА_11 право на звернення до підприємства із заявою про вступ до складу засновників підприємства і здійснення державним реєстратором дій з внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань.

На підставі вищевикладеного просить залучити до участі у справі ОСОБА_5 в якості третьої особи, що заявляє самостійні вимоги на предмет спору. Визнати за ОСОБА_5 право власності на обов`язкову частку у спадщині, що належала на день смерті ОСОБА_8 , а саме на 6,25% часток у статутному капіталі Приватного підприємства «ВІБ-2008» та здійснити розподіл судових витрат.

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 21.06.2024 року відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 17.09.2024 року залучено у справі третю особу, яка заявляє самостійній вимоги щодо предмета спору ОСОБА_5 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) та прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , Приватного підприємства «ВІБ-2008», ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Дністровського нотаріального округу Чернівецької області Масловська Ірина Юріївна про встановлення права власності на частку у статутному капіталі юридичної особи.

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 04.11.2024 року залучено у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жительку АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 ; ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жителя АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 04.11.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті в загальному порядку у відкритому судовому засіданні.

Позивач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явися, його представник ОСОБА_1 в судовому засіданні посилаючись на доводи вказані в позовній заяві позовні вимоги підтримала просила їх задовольнити та визнати за ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування за заповітом на частку у статутному капіталі Приватного підприємства «ВІБ-2008», які належали на день смерті ОСОБА_8 , окрім частини, яка належала ОСОБА_5 , щодо позовних вимог ОСОБА_5 не заперечує.

Представник відповідача ПП «ВІБ-2008» в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлений про дату час та місце розгляду справи.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, але його представник ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги ОСОБА_3 та ОСОБА_5 не визнав, просив відмовити у їх задоволенні, посилаючись на те, що ПП «ВІБ-2008» та ОСОБА_4 не є належними відповідачами у вказаній справі та нотаріус не відмовляв у видачі свідоцтва на спадщину ОСОБА_5 .

Третя особа, яка заявляє самостійній вимоги щодо предмета спору ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, але її представник ОСОБА_9 в судовому засіданні позовні вимоги ОСОБА_5 підтримала повному обсязі та просила їх задовольнити, щодо позовних вимого ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом на частку у статутному капіталі Приватного підприємства «ВІБ-2008», які належали на день смерті ОСОБА_8 не заперечила, окрім обов`язкової частки ОСОБА_5 .

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися, надали до суду письмові пояснення в яких позовні вимоги ОСОБА_3 та ОСОБА_5 визнали та просили їх задовольнити.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Так судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтво про смерть серія НОМЕР_3 .

21.02.2023 року після смерті ОСОБА_8 була заведена спадкова справа № 25/2023, що підтверджується витягом з спадкового реєстру № 71545010 від 21.02.2023.

30.12.2022 року ОСОБА_8 , склав заповіт, яким заповів належні йому частки у статутному капіталі МКП «Білфед - ВМ», та ПП «ВІБ-2008», що знаходиться в с. Клішківці Хотинського (Дністровського) району Чернівецької області ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . Вказаний заповіт посвідчено Мартинюком В.А., приватним нотаріусом Дністровського районного нотаріального округу та зареєстровано в реєстрі № 1121.

З витягу з ЄДРЮОФОП вбачається, що засновниками та власниками Приватного підприємства«ВІБ-2008» є ОСОБА_8 та ОСОБА_4 , кожен з яких має по 50 відсотків статутного капіталу, що також підтверджується Статутом Приватного підприємства«ВІБ-2008».

25.08.2023 року приватним нотаріусом Масловською І.Ю., винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, спадкоємцю ОСОБА_3 , а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті ОСОБА_8 у зв`язку із відсутністю можливості реєстрації свідоцтва про право на спадщину, реєстрації змін до юридичних осіб.

Крім цього, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 була дружиною померлого ОСОБА_8 , що підтверджується копіє свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 та витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя № 9 від 13.12.2022.

ОСОБА_5 , 05.05.1957 року отримує пенсію за віком, що підтверджується копією пенсійного посвідчення № НОМЕР_5

Згідно довідки виданої виконкомом Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області № 115 від 16.02.2023, вбачається, що покійний ОСОБА_8 зареєстрований та постійно проживав в АДРЕСА_4 та на день смерті разом із ним проживали та були зареєстровані ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Із матеріалів спадкової справи № 25/2023, заведеної після смерті ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , вбачається, що спадкоємцями після його смерті є ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Зокрема, ІНФОРМАЦІЯ_11 ОСОБА_8 , склав заповіт, яким все майно (крім житлового будинку та присадибної земельної ділянки, що розташовані за адресою: АДРЕСА_5 ) нерухоме та рухому, де б воно не було та з чого б воно не складалося, взагалі все те, що на день смерті буде належати йому і на що він за законом матиме право, заповів своєму синові ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а житловий будинок та присадибну земельну ділянку, що розташовані за адресою: АДРЕСА_5 заповів своїй донці ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Вказаний заповіт посвідчено старостою Шиловецького старостинського округу № 5 Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області Жейлик Ю.А та зареєстровано в реєстрі № 5-9.

Відповідно до частин першої, другої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка ратифікована Україною 17 липня 1997 року, набрала чинності для України 11 вересня 1997 року (далі - Конвенція), закріплено принцип доступу до правосуддя.

Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Як правоздатність пред`являти позови, вимагати відшкодування шкоди й домагатися рішення суду розуміють право подання позову в суд, який наділений повноваженнями розглядати питання фактів й права, що стосуються конкретного спору, з метою постановлення рішення, що матиме обов`язкову силу (рішення ЄСПЛ від 23 червня 1981 року у справі «Ле Конт, Ван Левен і Де Мейєр проти Бельгії» (Le Compte, Van Leuven and De Meyere v. Belgium), заяви № 6878/75, 7238/75).

Згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Наведеною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.

Права і свободи людини і громадянина захищаються судом (частина перша статті 55 Конституції України).

За змістом статей 43 та 49 ЦПК України позивач самостійно визначає предмет позову та на власний розсуд розпоряджається своїми правами щодо предмета позову.

При цьому згідно з п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України підставами позову є обставини, якими позивач обґрунтовує вимоги, а не саме по собі посилання на певну норму закону.

Предметом позову ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , тобто матеріально-правовою вимогою, стосовно якої останні просять ухвалити судове рішення, є визнання права власності в порядку спадкування на частки у статутному капіталі Приватного підприємства «ВІБ-2008».

Обставинами, якими ОСОБА_3 та ОСОБА_5 обґрунтовують позовні вимоги, посилаючись на те, що вступити у спадщину та отримати свідоцтво про право на спадщину не мають можливості через протиправні дії відповідача ОСОБА_4 , які полягали у тому що він відмовився надавати нотаріусу оригінали правовстановлюючих документів для оформлення спадщини, будучи засновником Приватного підприємства «ВІБ-2008», якому належить 50% в статутному капіталі вказаного підприємства.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з статтею 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин.

Відповідно до статті 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

У частині першій статті 1261 ЦК України визначено коло осіб, які відносяться до першої черги спадкоємців за законом, а саме це діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними (частина перша статті 1267 ЦК України).

У даному випадку питання перерозподілу часток у статутному капіталі ПП «ВІБ-2208» є похідним і залежить від вирішення питання про визначення часток кожного спадкоємця у спадковій масі після смерті спадкодавця ОСОБА_8 .

Велика Палата Верховного Суду звертає увагу, що за наслідком виникнення чи визнання права на спадщину з`являється право на участь в управлінні та діяльності господарського товариства, що є ознакою набуття корпоративних прав спадкоємцями, при тому, що таке набуття не пов`язане з будь-яким рішенням зборів учасників про прийняття такого спадкоємця до складу учасників товариства, що підтверджується висновком Великої Палати Верховного Суду в постанові від 03 листопада 2020 року у справі № 922/88/20 (провадження № 12-59гс20).

Оскарження спадкоємцями розміру своєї частки в статутному капіталі ПП «ВІБ-2208» є похідним від оскарження розміру частки у спадщині. У даному випадку первинним є спір про частку у спадщині, а не про частку в статутному капіталі.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у абз.2 п.11 постанови від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів та осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (частина перша та друга статті 3 ЦПК), то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це.

До матеріалів справи приєднано заповіт від 03.02.2023 року посвідчено старостою Шиловецького старостинського округу № 5 Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області Жейлик Ю.А та зареєстровано в реєстрі № 5-9, та з якого встановлено, що спадкоємцями після смерті ОСОБА_8 є також ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які звернулися до приватного нотаріуса Хотинського нотаріального округу Масловської І.Ю. із заявами про прийняття спадщини, які залучені у справі як треті особи, які не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Водночас у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 910/17792/17 (провадження № 12-280гс18) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що підставою для вступу (залучення) в судовий процес третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, є її заінтересованість у результатах вирішення спору - ймовірність виникнення у майбутньому в неї права на позов або пред`явлення до неї позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача. Водночас предмет спору повинен перебувати за межами цих правовідносин, інакше така особа може мати самостійні вимоги на предмет спору. Для таких третіх осіб неможливий спір про право з протилежною стороною в зазначеному процесі. Якщо такий спір допускається, то ця особа повинна мати становище співвідповідача у справі, а не третьої особи.

Встановлено, що спадкоємці ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , до участі у справі за позовом ОСОБА_3 , як співвідповідачі не залучені.

Крім цього, ОСОБА_3 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , до участі у справі за позовом ОСОБА_5 , як співвідповідачі не залучені.

Велика Палата Верховного Суду звертала увагу, що поняття «сторона у спорі» може не бути тотожним за змістом поняттю «сторона у процесі»: сторонами в процесі є такі її учасники, як позивач і відповідач; тоді як сторонами у спорі є належний позивач і той належний відповідач, до якого звернута чи має бути звернута відповідна матеріально-правова вимога позивача. Такі висновки сформульовані у постановах від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (провадження № 14-208цс18, пункт 70), від 29 травня 2019 року у справі № 367/2022/15-ц (провадження № 14-376цс18, пункт 66), від 07 липня 2020 року у справі № 712/8916/17 (провадження № 14-448цс19, пункт 27), від 09 лютого 2021 року у справі № 635/4741/17 (провадження № 14-46цс20, пункт 33.2). Отже, належним відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача(див. пункт 8.10. постанови Великої Палати Верховного Суду від 05 липня 2023 року у справі № 910/15792/20 (провадження № 12-31гс22).

Відповідно до частини першої статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно з частиною першою статті 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Позов може бути пред`явлений до кількох відповідачів. Участь у справі кількох відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є їхні спільні права чи обов`язки; 2) права і обов`язки кількох відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права й обов`язки (стаття 50 ЦПК України).

У пункті 39 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 304/284/18 (провадження № 14-517цс19) зазначено, що належним відповідачем має бути така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги. Суд захищає порушене право чи охоронюваний законом інтерес позивача саме від відповідача.

За результатами розгляду справи суд приймає рішення, в якому, серед іншого, робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача).

Верховний Суд у постанові від 28 жовтня 2020 року в справі № 761/23904/19 вказав, що визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад.

Якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі в якості співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (постанова Верховного Суду від 26 січня 2022 року в справі № 457/726/17 (провадження № 61-43201св18)).

Відповідно до пункту 5 статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість керує ходом судового процесу, сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

За змістом частини першої статті 51 ЦПК України суд має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

На підставі ч.2 наведеної норми якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Пунктом 4 ч.2 ст.197 ЦПК України визначено, що у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

За відсутності відповідної заяви про залучення до участі у справі в якості співвідповідачів, суд не вправі був самостійно вчинити такі процесуальні дії.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, а встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Такий правовий висновок викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц, від 12 грудня 2018 року у справах № 570/3439/16-ц та № 372/51/16-ц.

Суд не має права вирішувати питання про права та обов`язки осіб, не залучених до участі у справі, оскільки це є порушенням норм процесуального права, які тягнуть за собою безумовне скасування рішення суду (п. п. 11, 13постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі»).

Оцінка судами обґрунтованості позовних вимог по суті, має відбуватися за участі належних сторін справи.

За таких обставин, суд оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить висновку, що ОСОБА_3 та ОСОБА_5 пред`явлено позови до неналежних відповідачів Приватного підприємства «ВІБ-2008», ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Дністровського нотаріального округу Чернівецької області Масловська Ірина Юріївна, то в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 про встановлення права власності на частку у статутному капіталі юридичної особи та ОСОБА_5 про встановлення права власності на частку у статутному капіталі юридичної особи, слід відмовити.

Висновок суду про не залучення позивачами у своїх позовах відповідачами інших фізичних осіб висловлено вище.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 42, 48, 76-81, 197, 247, 258, 259, 263 - 265 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні позову ОСОБА_3 до Приватного підприємства «ВІБ-2008», ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Дністровського нотаріального округу Чернівецької області Масловська Ірина Юріївна, третя особа, з самостійними вимогами на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_5 , треті особи, які не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про встановлення права власності на частку у статутному капіталі юридичної особи відмовити.

В задоволенні позову ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , Приватного підприємства «ВІБ-2008», ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Дністровського нотаріального округу Чернівецької області Масловська Ірина Юріївна, треті особи, які не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про встановлення права власності на частку у статутному капіталі юридичної особи відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Чернівецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 31.03.2025 року.

Суддя: Олександр Георгійович ЄФТЕНЬЄВ