справа № 489/1968/25
провадження №2/489/1750/25
УХВАЛА

02 квітня 2025 року м. Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі головуючого судді Коваленка І.В., розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (в порядку письмового провадження) цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання непрацездатної матері,

встановив:

В березні 2025 року позивач, через свого представника адвоката Воробйова В.Л. звернулась до суду з позовом в якому просить стягнути з відповідача аліменти на її утримання, як непрацездатного батька, в розмірі 1/4 частини доходу (заробітку), з урахуванням матеріального та сімейного стану сторін.

Ухвалою Ленінського районного суду міста Миколаєва від 25.03.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Представник відповідача надав до суду заперечення про розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, та просить суд проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, посилаючись на необхідність надання доказів по справі та дослідження в судовому засіданні дійсного матеріального стану позивача.

У відповідності до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно вимог статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Виходячи з вимог частини п`ятої статті 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його складання.

Вивчивши клопотання представника відповідача та дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

Статтею 277 ЦПК України визначено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини четвертої статті 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Відповідно до частини третьої статті 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до пункту 4 частини четвертої стаття 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Наведені положення ЦПК України дозволяють суду дійти висновку про наявність правових підстав для розгляду даної справи у порядку спрощеного позовного провадження, оскільки підстав, передбачених частиною четвертою статті 274 ЦПК України, якими встановлено чіткий перелік справ, які не підлягають розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, на даний час не встановлено.

Крім того, як вбачається із поданого клопотання, представник відповідача не навів будь-яких обґрунтованих заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Конкретних доводів щодо необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження, зокрема необхідності вчинення певних процесуальних дій, вчинення яких неможливе при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження, інші обставини, які виключають можливість розгляду за правилами спрощеного позовного провадження чи порушують процесуальні права сторін в клопотанні не зазначено.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні та приходить до висновку, що клопотання представника відповідача є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Також, слід зазначити, що спрощене позовне провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування доводів іншої сторони у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користуються правами, передбаченими ЦПК України.

Крім того, за положеннями частини п`ятої статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням(викликом) сторін.

Беручи до уваги предмет та підстави позову, обставини, якими учасники справи обґрунтовують свої вимоги та заперечення, характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі, суд дійшов висновку, що справу необхідно розглядати в порядку спрощеного провадження з повідомленням учасників справи.

Таким чином, суд вважає за необхідне здійснити перехід з розгляду справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи до розгляду справи в порядку спрощеного провадження з повідомленням учасників справи.

Керуючись статтями 274, 277 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_2 адвоката Ніколаєва О.М. про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відмовити.

Перейти до розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання непрацездатної матері за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Призначити судове засідання на 03 червня 2025 року о 09:10 годині, яке відбудеться в приміщенні Ленінського районного суду міста Миколаєва (адреса: м. Миколаїв, вулиця Космонавтів, 81, зал судового засідання № 12, поверх 4-й).

Копію ухвали направити до відома сторонам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 02.04.2025.

Суддя І.В.Коваленко