Номер провадження 2/205/1711/25
УХВАЛА

25 березня 2025 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Дорошенко Г.В., розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Скорік Юлії Борисівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває вищезазначена цивільна справа.

21.03.2025 року від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Скорік Ю.Б. надійшло клопотання про участь у судовому засіданні, призначене на 27.03.2025 року в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Вказане клопотання зареєстровано 21.03.2025 року та передано судді канцелярією суду 24.03.2025 року.

У період з 17.03.2025 до 21.03.2025 суддя Дорошенко Г.В. перебувала на лікарняному.

Розглянувши дане клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 43 ЦПК України, учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

Відповідно до положень статті 212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Згідно з частиною 2 статті 212 ЦПК України учасник справи, його представник подає клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія клопотання в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Зазначеними правовими нормами закріплено як право учасника справи брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, так і відповідно цьому праву обов`язок учасника справи - не пізніше п`яти днів до судового засідання подати таке клопотання до суду та його копію надіслати іншим учасникам справи.

За приписами частини шостої статті 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до положень частини восьмої статті 14 ЦПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, сформульованим у постанові від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22, лише для фізичної особи, яка не має обов`язку зареєструвати електронний кабінет, належним і правомірним способом безпосереднього звернення до суду є подання процесуальних електронних документів через офіційну електронну адресу суду (див. mutatis mutandis пункти 8.7, 8.8, 8.9, 12.1-12.3 зазначеної постанови).

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення та наслідки недотримання таких вимог визначені у статті 183 ЦПК України.

За змістом наведених приписів Скорік Ю.Б. є адвокатом, яка має електронний кабінет, відповідно може подати клопотання чи заяву або у паперовій формі, або в електронній формі, але виключно через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему, у зв`язку з чим подання клопотання через офіційну електронну пошту суду не є належним зверненням адвоката до суду.

Із врахуванням того, що заява подана адвокатом (який в силу вимог частини 6 статті 14 ЦПК України зобов`язаний зареєструвати свій електронний кабінет у ЄСІТС) засобами електронної пошти, а не через підсистему «Електронний суд», то, в силу вимог частини 6 статті 14 та частини 4 статті 183 ЦПК України, клопотання адвоката слід повернути без розгляду.

Враховуючи те, що заявником не додержані зазначені процесуальні норми, а саме копія клопотання не направлена іншим учасникам справи і не направлена до суду через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні заяви про розгляд справи в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Керуючись ст. ст. 183,185, 212 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Скорік Юлії Борисівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Г.В.Дорошенко

.