Справа № 212/8764/24
У Х В А Л А

іменем України

25 березня 2025 року м. Кривий Ріг

Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуюча суддя Ведяшкіна Ю.В.

секретар судового засідання Розинько К.А.

у цивільній справі № 212/8764/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

встановив:

05.09.2024 року представник позивача звернувся до суду із вищевказаною позовною заявою, в якій просив визнати за ОСОБА_1 право приватної власності на частку трикімнатної квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_2 право приватної власності на частку трикімнатної квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору 2532,01 грн.

07.10.2024 року відкрито провадження у справі, в порядку загального позовного провадження.

30.12.2024 року ухвалою суду, згідно ч. 11 ст. 187 ЦПК України вказану позовну заяву залишено без руху у зв`язку із встановленими недоліками.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя дійшов наступного висновку.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа "Олександр Шевченко проти України", справа "Трух проти України").

Позивач (скаржник) є ініціатором судового розгляду та інтерес в належному розгляді його заяви має стимулювати його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Так, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободщодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, у кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

За правилами ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Інформація щодо всіх судових справ є у вільному доступі на офіційному веб-порталі «Судова влада України».

Крім того, відповідно до ст. 2 Закону України "Про доступ досудових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі № 921/6/18).

В Єдиному державному реєстрі судових рішень ухвала суду про залишення позовної заяви без руху від 30.12.2024 року оприлюднена. Відповідно довідки про доставку ухвали на електронну адресу, представнику позивача доставлено зазначену ухвалу 31.12.2024 року, станом на 25.03.2025 року зазначені недоліки не усунуто.

Згідно положень ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Положеннями ч.13 ст.187 ЦПК України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Оскільки позивач не усунула недоліки позовної заяви у строк, встановлений ухвалою суду від 30.12.2024 року, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст.44, 187, 257, 260, 353 ЦПК України, суд,-

постановив:

Цивільну справу №212/8764/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду складена та підписана 25 березня 2025 року.

Суддя Ю. В. Ведяшкіна