БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/166/25
Справа № 356/160/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.04.2025 Березанський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Капшученко І. О.

за участю секретаря Мелещенко В. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів

В С Т А Н О В И В:

До Березанського міського суду Київської області звернулась ОСОБА_1 з вказаним вище позовом, обґрунтовуючи його тим, що з 13.08.2022 вона перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 . Від цього шлюбу сторони мають малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Разом з тим, подружнє життя з відповідачем не склалось, зникли почуття любові та взаємоповаги, що існували між сторонами раніше. Спільного господарства сторони не ведуть, шлюбні стосунки фактично припинені. Відтак, збереження шлюбу є недоречним та суперечитиме інтересам сторін, тому встановлення строку для примирення є недоцільним. Водночас, відповідач має власні джерела доходів, а отже, як батько зобов`язаний надавати матеріальну допомогу на утримання їхньої спільної дитини. За таких обставин, просить суд розірвати вказаний вище шлюб з відповідачем та стягнути з останнього на її користь аліменти на утримання неповнолітньої дитини в розмірі 1/4 частки всіх видів доходу, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дня звернення до суду і до дитиною повноліття.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 11.03.2025 відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач та її представник у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені судом належним чином, позивач при зверненні до суду з позовом подала клопотання, в якому позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила розгляд справи проводити за її відсутності, представник позивача причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення судового розгляду до суду не надходило (а.с.8,39).

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений судом належним чином згідно з вимогами ст. 128 ЦПК України, а саме поштою рекомендованим листом з повідомленням зареєстрованим у встановленому порядку місцем проживання, що співпадає з адресою, вказаною позивачем у позовній заяві, 20.03.2025 засобами поштового зв`язку подав до суду клопотання, в якому пред`явлені позовні вимоги ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів визнав, строк на примирення просив не надавати та проводити розгляд справ за його відсутності (а.с.24).

За встановлених вище обставин, керуючись ч. 3 ст. 211, ч. 1 ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності вказаних вище осіб.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши та проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилався як на підставу своїх вимог та заперечень, прийшов до таких висновків.

Як вбачається з матеріалів справи, 13.08.2022 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , зареєстрованим Березанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 117 (а.с.5).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , повторно виданого 25.08.2022 Баришівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 136, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є батьками малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.6).

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про внесення змін до актового запису цивільного стану № 4 від 17.08.2023, відомості про батька дитини змінено 23.08.2022 на підставі заяви про визнання батьківства № 24/22-36А від 13.08.2022, прізвище дитини та батька змінено з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_2 », дата народження батька зазначена як ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.7).

У відповідності до акту обстеження житлово-побутових умов № 395 від 10.03.2025, а також витягів з Реєстру територіальної громади від 17.08.2023 № 2023/006472891 та № 2023/006474979, малолітній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживає разом з матір`ю ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.18-21).

Згідно довідки ЗДО (дитячий садок) «Лелеченька» № 25 від 10.03.2025, малолітній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відвідує дитячий садок з вересня 2024 (а.с.21).

За ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Так, відповідно до положень частини 1 статті 51 Конституції України, частини 1 статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно положень частини 3 статті 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

За змістом положень ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Таким чином, враховуючи, що відповідач позов визнав повністю, встановивши, що шлюбні стосунки між сторонами фактично припинені та шлюб носить формальний характер, примирення подружжя, подальше спільне життя та збереження шлюбу між ними є неможливим і суперечить інтересам сторін, суд прийшов до висновку про те, що сім`я остаточно розпалась, тому шлюб має бути розірваним.

За змістом ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Вирішуючи питання щодо стягнення з відповідача аліментів, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог ст. ст. 150, 157 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, той з батьків, хто проживає окремо від дитини зобов`язаний брати участь у її вихованні та утриманні.

Відповідно до вимог ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою.

Відповідно до ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно з ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

У відповідності з вимогами ч. 1 ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

Відповідно до ч. 2 ст. 182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.

Згідно з ч. 1 ст. 183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Відповідно до ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим врахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї.

Суд при визначенні розміру коштів, що стягуються як аліменти, прагне не до зрівняння матеріального становища платника й одержувача аліментів, а до того, щоб одержувач аліментів у разі їх сплати перестав бути таким, що потребує матеріальної допомоги. Окрім того, розмір призначених аліментів має бути виправданий дійсними потребами та з урахуванням матеріального становища сторін, має виходити з фактичних обставин справи та мети зобов`язання щодо утримання.

Отже, при вирішенні питання щодо встановлення розміру аліментів судом враховано матеріальний стан сторін, те, що малолітня дитина проживає разом з матір`ю, батько з сім`єю не проживає, домовленості між батьками про добровільну сплату аліментів не досягнуто. Крім того, відповідач є працездатним, фізично здоровим, що вказує на можливість надання матеріальної допомоги.

Таким чином, виходячи з наданих суду доказів та встановлених фактичних обставин, враховуючи положення ч. 1 ст. 183 СК України, суд приходить до висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню, а саме стягненню з відповідача на користь позивача аліментів на утримання їх спільної малолітньої дитини - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини всіх видів доходів відповідача щомісячно, але не менше 50 % від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, так як вказаний розмір аліментів є доцільним, відповідає меті зобов`язання щодо утримання, необхідний та достатній для забезпечення гармонійного розвитку дитини, відповідає обставинам справи та інтересам сторін, а також не суперечить чинному законодавству.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову. Відтак, вимога позивача підлягає задоволенню з дня подання позовної заяви до суду, тобто з 03.03.2025.

Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України, у справах про стягнення аліментів суд допускає негайне виконання рішення у межах суми платежу за один місяць.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

За ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

За змістом п. 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

З огляду на викладене вище, враховуючи, що відповідач позов визнав повністю до початку розгляду справи по суті, суд вважає за необхідне повернути позивачу із державного бюджету 605,60 грн. в рахунок відшкодування сплаченого нею при зверненні до суду судового збору за позовну вимогу про розірвання шлюбу.

Окрім того, враховуючи, що позивач звільнена від сплати судового збору за вимогу про стягнення аліментів, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 24, 56, 104-105, 110, 112, 114, 180-182, 191 СК України, ст.ст. 4, 12-13, 76-81, 89, 141-142, 206, 211, 223, 247, 258-259,263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 13.08.2022 Березанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 117 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ), аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частки від заробітку (доходу) відповідача щомісячно, але не менше 50 % від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 03.03.2025.

Допустити негайне виконання рішення суду в межах суми платежу за один місяць.

Повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованій та проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ), з державного бюджету судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 ), на користь держави судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційну скаргу на рішення може бути подано до Київського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 (тридцяти) днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя І. О. Капшученко