ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3223/25 Справа № 180/1143/24 Головуючий у першій інстанції: Ковальчук Н. В. Суддя-доповідач: Красвітна Т. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2025 року Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого Красвітної Т.П.,

суддів: Городничої В.С., Петешенкової М.Ю.,

за участю секретаря Сахарова Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 на ухвалу Солонянського районного суду Дніпропетровської області у складі судді Ковальчук Н.В. від 02 грудня 2024 року по справі за позовом ОСОБА_1 , який діє у своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_3 , до голови Марганецької міської ради Дніпропетровської області Боровика Геннадія Васильовича, Виконавчого комітету Марганецької міської ради Дніпропетровської області, Марганецької міської ради Нікопольського району Дніпропетровської області про визнання дій дискримінаційними, систематично неправомірними, визнання акта недійсним та протиправним, стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 02 грудня 2024 року відмовлено у відкритті провадження на підставі п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , який діє у своїх інтересах та інтересах ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до голови Марганецької міської ради Дніпропетровської області Боровика Геннадія Васильовича, Виконавчого комітету Марганецької міської ради Дніпропетровської області, Марганецької міської ради Нікопольського району Дніпропетровської області про визнання дискримінаційними систематично неправомірними, визнання акта недійсним та протиправним, стягнення моральної шкоди. Роз`яснено позивачам, що розгляд такої справи віднесено до юрисдикції адміністративного суду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 та його представник Мунтян Т.І., посилаючись на порушення норм процесуального права, ставлять питання про скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Колегія суддів звертає увагу, що про час та місце слухання даної справи апеляційним судом сторони повідомлені належним чином у відповідності до вимог ст. 128-130 ЦПК України.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги і позовних вимог, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваної ухвали, виходячи з наступного.

Встановлено, що ОСОБА_1 у своїх інтересах та інтересах ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати дії голови Марганецької міської ради Дніпропетровської області Геннадія Васильовича Боровика, Виконавчого комітету Марганецької міської ради Дніпропетровської області, Марганецької міської ради Нікопольського району Дніпропетровської області дискримінаційними систематично неправомірними; визнати Акт від 13.04.2023 № 408 недійсним та протиправним; стягнути з голови Марганецької міської ради Дніпропетровської області Боровика Геннадія Васильовича, Виконавчого комітету Марганецької міської ради Дніпропетровської області, Марганецької міської ради Нікопольського району Дніпропетровської області солідарно моральну шкоду на користь ОСОБА_1 у сумі 2000000,00 (два мільйони) гривень; стягнути з голови Марганецької міської ради Дніпропетровської області Боровика Геннадія Васильовича, Виконавчого комітету Марганецької міської ради Дніпропетровської області, Марганецької міської ради Нікопольського району Дніпропетровської області солідарно моральну шкоду на користь ОСОБА_3 сумі 2000000,00 (два мільйони) гривень.

Стаття 124 Конституції України визначає, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

За статтею 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, в якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа.

Предметна юрисдикція - це розмежування компетенції цивільних, кримінальних, господарських та адміністративних судів. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до їх відання законодавчими актами, тобто діяти в межах установленої компетенції.

При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Важливість визначення юрисдикції підтверджується як закріпленням у Конституції України принципу верховенства права, окремими елементами якого є законність, правова визначеність та доступ до правосуддя, так і прецедентною практикою Європейського суду з прав людини.

Згідно із частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно до статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У статті 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Отже, в порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

Разом з тим, згідно із частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За правилами пункту 1 частини другої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відмовляючи у відкритті провадження, суд першої інстанції зазначив, що позивачі оскаржують саме дії та рішення суб`єктів владних повноважень, а тому наявний публічно-правовий спір, який підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.

Разом із тим, зазначаючи мотиви відмови у відкритті провадження у справі, суд першої інстанції не навів обґрунтування щодо кожної заявленої позовної вимоги, не перевірив юрисдикцію у контексті правових підстав позову, який заявлений, зокрема, з підстав ЗУ Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні.

Отже, висновок місцевого суду щодо відмови у відкритті провадження є передчасним.

Колегія суддів зазначає, що після відкриття провадження у справі і належним чином перевірки усіх обставин справи, суд за положеннями ч.1 ст. 255 ЦПК України, за наявності підстав, наділений повноваження вирішити питання щодо закриття провадження.

Таким чином, наявні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваної ухвали місцевого суду з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 379, 381-383 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 02 грудня 2024 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Вступна та резолютивна частини постанови проголошена 19 березня 2025 року.

Повний текст постанови складено 31 березня 2025 року.

Головуючий Т.П. Красвітна

Судді В.С. Городнича

М.Ю. Петешенкова