У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

при секретарі - Вигівська В. В., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кепіталкемп» про відшкодування збитків,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кепіталкемп» про відшкодування збитків.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачка є власницею квартири АДРЕСА_1 . В даному будинку відповідач зобов`язався провести роботи по підсиленню опорних ділянок двох плит підвального перекриття та провести роботи по відновленню пошкодженої ділянки фундаменту повздовжньої зовнішньої стіни будинку внаслідок пошкодження відповідачем несучих і огороджувальних конструкцій в цьому будинку.

В провадженні Господарського суду міста Києва перебувала справа № 910/4930/14 за позовом Комунального підприємства «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кепіталкемп», в межах якої ухвалою від 13.10.2014 р. було затверджено Мирову угоду від 13.10.2014 р., умовами якої визначено: «1. Сторони дійшли згоди врегулювати спір у справі № 910/4930/14 за позовом Комунального підприємства «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кепіталкемп» шляхом укладення мирової угоди. 2. Зважаючи на існуючі дефекти та пошкодження несучих і огороджувальних конструкцій будинку АДРЕСА_2 , ТОВ «Кепіталкемп» зобов`язується провести роботи по підсиленню опорних ділянок двох плит підвального перекриття та провести роботи по відновленню пошкодженої ділянки фундаменту повздовжньої зовнішньої стіни будинку, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2. Всі роботи, передбачені п. 2 цієї Мирової угоди, ТОВ «Кепіталкемп» зобов`язується провести першочергово, до здійснення реконструкції, але не пізніше двох місяців з моменту набрання чинності цією Мировою угодою. 6. Ця Мирова угода набирає чинності з моменту її затвердження судом і діє до повного виконання зобов`язань, передбаченого цією Мировою угодою.»

Звертаючись з даним позовом до Подільського районного суду м.Києва, позивака зазначає, що до цього часу умови Мирової угоди від 13.10.2014 р. є невиконаними. Внаслідок невиконання відповідачем вказаних ремонтних робіт вже протягом 6 років, пошкодження становить небезпеку для мешканців будинку, в тому числі для позивачки. Невиконані відповідачем ремонтні роботи спричинили руйнування квартир будинку, зокрема і квартири позивачки.

Позивачка зверталася до КП «ВВЕДЕНСЬКЕ Подільського району міста Києва» з проханням надати довідки про те, що в результаті незаконного проведення будівельних робіт ТОВ «Кепіталкемп» з реконструкції підвальних приміщень житлового будинку були пошкоджені опорні ділянки двох плит над підвального перекриття під нашими квартирами. Пошкодження не усунуте. У відповіді КП «ВВЕДЕНСЬКЕ Подільського району міста Києва» зазначає про незаконність дій ТОВ «Кепіталкемп» щодо проведення будівельних робіт ТОВ «Кепіталкемп» з реконструкції підвальних приміщень житлового будинку

Згідно Акта від 26.02.2013 р. № 180/35 про обстеження технічного стану несучих та огороджуючих конструкцій підвальних приміщень житлового будинку АДРЕСА_2 , було встановлено пошкодження несучих та огороджуючих конструкцій підвальних приміщень житлового будинку АДРЕСА_2 та рекомендовано відновити пошкоджені ділянки.

Посилаючись на те, що на момент звернення позивачки із цим позовом до суду, відповідачем не було відновлено пошкоджені ділянки, чим завдало майнової шкоди позивачу, позивачка звернулася до суду з даним позовом, у якому просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "КЕПІТАЛКЕМП" на користь ОСОБА_2 збитки у розмірі 1 673 594,00 грн.

Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва від 25.02.2025р. було відкрито провадження у справі та справу призначено до судового розгляду.

28.03.2025 року представником позивача подано заяву про забезпечення позову.

Заява надійшла у провадження головуючого судді Войтенко Т.В. 01 квітня 2025 р.

У заяві про забезпечення позову представник позивачки просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на частину нерухомого майна пропорційно частки, належної ТОВ «Кепіталкемп», що перебуває в співвласності власників квартир та нежитлових приміщень, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , площею 291,7 кв.м., приміщення №201, загальною площею 422,9 кв. м., номер об`єкта в РПВН: 33392951, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, в тому числі на рахунки ТОВ «Кепіталкемп» пропорційно сумі позовних вимог 1 673 594 грн., до вирішення цієї справи по суті та набрання рішенням законної сили.

Заяву про забезпечення позову обґрунтовано тим, що між ТОВ «ФК «Фінхелпфарм» та ТОВ «Кепіталкемп» було укладено кредитний договір. Єдиним майном відповідача є спірні підвальні приміщення за адресою: АДРЕСА_2 . Між вищезазначеними товариствами було укладено фіктивний кредитний договір з метою створення штучної заборгованості та погашення заборгованості за рахунок реалізації підвальних приміщень на аукціоні.

Так, рішенням від 13.09.2022 року по справі №911/701/22 позов було задоволено та стягнуто з ТОВ «Кепіталкемп» на користь ТОВ «ФК «Фінхелпфарм» 2000000,00 грн. заборгованості по тілу кредиту, 21 095, 89 грн. процентів за користування коштами, 105207, 73 грн. пені, 15 781,16 грн. трьох відсотків річних, 124 701,62 грн. інфляційних втрат та 34 001, 81 грн. судового збору. У зв`язку з відсутністю будь- якого іншого майна, окрім підвальних приміщень, а також будь-якої діяльності, ТОВ «Кепіталкемп» не виконав судове рішення, а тому було відкрито виконавче провадження №71546579 та здійснено виконавцем опис підвальних приміщень, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 .

Відтак, посилаючись на наявність відкритого виконавчого провадження щодо відповідача та відсутність будь-якого іншого майна для задоволення вимог позивачки, що доводить реальний ризик відчуження підвальних приміщень у будинку АДРЕСА_3 та, зокрема, позивачу, просив забезпечити позов про стягнення збитків у розмірі 1 673 594,00 грн. шляхом арешту рахунків та майна ТОВ «Кепіталкемп».

На підставі ст.153 ч.1 ЦПК України заява розглянута без повідомлення учасників справи.

Суд, вивчивши заяву про забезпечення позову, її обґрунтування, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується дана заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, вважає за необхідне частково задовольнити заяву, зважаючи на таке.

Так, встановлено, що ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернувся із позовом до ТОВ "Кепіталкемп" про відшкодування збитків. Позивачка просить стягнути з відповідача збитки у розмірі 1 673 594 грн.

В заяві про забезпечення позову позивачка просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на нерухоме майно ТОВ «Кепіталкемп», приміщення №201, загальною площею 422,9 кв. м., номер об`єкта в РПВН: 33392951, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, а також на рахунки ТОВ «Кепіталкемп».

Представник позивачки вважає, що укладений відповідачем договір про надання фінансового кредиту № 20211229-ФК за своїм змістом суперечать вимогам закону, оскільки не спрямований на реальне настання обумовлених ним правових наслідків, та є порушенням частин першої та п`ятої статті 203 ЦК України. Позивач вважає правочин фіктивним, оскільки обсяг оподаткованих операцій за 2021 рік становить 5000 грн, що свідчить про відсутність наміру сторін виконувати зобов`язання за цим договором. Відповідач ухиляється від відповідальності за незаконне привласнення підвальних приміщень та намагається відчужити майно третім особам, що порушує права ОСОБА_2 як мешканця будинку.

Отже, у випадку відчуження майна відповідачем затягнеться судовий процес та унеможливить у майбутньому виконання судового рішення у цій справі, що унеможливлює ефективний захист, поновлення порушених прав та інтересів позивача.

Відповідно до ст.ст.149, 150 ч.1 ЦПК України забезпечення позову за заявою осіб, які беруть участь у справі, допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має на звернутися до суду.

Згідно з пунктами 1, 2, 10 частини першої, частини другої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Подібні правові висновки сформульовано Великою Палатою Верховного Суду

у постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження

№ 14-729цс19), а також Верховним Судом у постановах від 13 грудня 2021 року у справі № 367/3765/20 (провадження № 61-549св21), від 12 січня 2022 року у справі № 568/525/21 (провадження № 61-14463св21), від 19 травня 2022 року у справі № 619/2293/21 (провадження № 61-15440св21).

Підставою для задоволення заяви про забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Крім того, забезпечення позову спрямоване насамперед проти несумлінних дій інших осіб, які за час розгляду справи можуть продати, знищити чи знецінити майно, тощо.

З матеріалів заяви вбачається, що предметом спору є стягнення 1 673 594,00 гривень матеріальних збитків.

Частиною третьою статті 12 і частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.150 ч.3 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

З Інформаційної довідки №1256434 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 02.04.2025 вбачається, що за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 000, на який представник позивачки просить накласти арешт, значяться нежитлові приміщення (групи приміщень №200, №201 в літері А) загальною площею 714,6 кв.м., які належать відповідачу ТОВ «Кепіталкемп».

Накладення арешту на всю групу нежитлових приміщень № 200 і № 201 з літ. А, загальною площею 714,6 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 є неспівмірним із заявленими позовними вимогами, відтак, арешту підлягає 1/6 частина цих приміщень.

Суд вважає, що необхідно накласти арешт на 1/6 частину нежитлових приміщень №200 і № 201 з літ. А, загальною площею 714,6 кв.м., які знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 , що буде співмірним з заявленими позовними вимогами.

Разом з тим, суд не вбачає підстав для задоволення заяви у частині накладення арешту на рахунки відповідача, адже заява про забезпечення позову не містить відомостей про реквізити таких рахунків, та такий захід може перешкоджати здійсненню нормальної господарської діяльності відповідача.

Відповідно до ч.1 ст.157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 149-153 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кепіталкемп» про відшкодування збитків - задовольнити частково.

Накласти арешт на 1/6 частину нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , - (групи нежитлових приміщень №№ 200, 201 (в літ. А), загальною площею 714,6 кв.м., приміщення № 200 - заг. площ. 291,7 кв.м.; прим. № 201 - заг. площ.: 422,9 кв.м. № об`єкта в РПВН: 33392951; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, до вирішення цієї справи по суті та набрання рішенням законної сили.

В іншій частині вимог заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду з подачею апеляційної скарги через Подільський районний суд м. Києва протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяТ. В. Войтенко