Єдиний унікальний номер 722/362/25
Номер провадження 2/722/234/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2025 року Сокирянський районний суд Чернівецької області

в складі:

головуючого судді Припхан І.І.

секретаря Козак А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Сокиряни в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області, третя особа на стороні відповідача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, необхідного для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Римлянська Г.О., діючи в інтересах позивача ОСОБА_1 , звернулася до Сокирянського районного суду Чернівецької області з вищевказаним позовом до Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області про визначення додаткового строку, необхідного для подання заяви про прийняття спадщини, зазначивши в якості третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_2 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги, посилалася на те, що батьками позивачки були: батько ОСОБА_3 та мати ОСОБА_4 .

Крім позивачки у батьків є ще одна дитина донька ОСОБА_2 , зазначена в даній позовній заяві в якості третьої особи.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_3 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_4 .

Після смерті ОСОБА_3 залишилася спадщина, до складу якої входить право на земельну частку (пай) в колгоспі «Дністер», с.Кормань, Дністровського (до реорганізації Сокирянського) району Чернівецької області, підтверджене Сертифікатом серії ЧВ №0139605.

Заповіту ОСОБА_3 не залишив.

Приблизно в 1995 році батько позивачки покинув свою дружину та, не розриваючи шлюбу, почав співмешкати з жителькою с.Кормань ОСОБА_5 в будинку останньої.

З цього часу він припинив будь-яке спілкування та відносини з дружиною та своїми дітьми, однак тісно спілкувався з родиною своєї співмешканки.

На той момент позивачка ОСОБА_1 мала вже свою сім`ю, проживала окремо, з батьком не спілкувалася і про наявність у нього Сертифіката на право на земельну частку (пай) не знала.

ОСОБА_5 померла в 2002 році, після чого до моменту своєї смерті в 2004 році ОСОБА_3 проживав один за адресою: АДРЕСА_1 .

14.10.2024 року позивачці зателефонувала онука ОСОБА_5 ОСОБА_6 , жителька с.Кормань та повідомила, що після смерті ОСОБА_3 залишилася спадщина у вигляді права за земельну частку (пай), підтвердженого Сертифікатом, однак сам Сертифікат загублено.

Тоді ОСОБА_1 , як спадкоємець за законом майна ОСОБА_3 звернулася до земельного відділу Сокирянської міської ради, де отримала Дублікат даного Сертифікату.

Сестра позивачки третя особа ОСОБА_2 спадщину батька не прийняла та на неї не претендує.

Стверджує, що позивачка раніше не знала про наявність спадщини після смерті батька, тому не звернулася в нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини в строк, передбачений ч.1 ст.1270 ЦК України та пропустила цей строк.

Однак, бажаючи оформити свої спадкові права на майно батька, 27.01.2024 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Дністровського районного нотаріального округу Гапчука Віталія Володимировича і на підставі її заяви нотаріусом відкрито Спадкову справу №7/2025.

Разом з тим, своєю Постановою від 27.01.2025 року приватний нотаріус Гапчук В.В. відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 на ім`я ОСОБА_1 , так як нею пропущений встановлений чинним законодавством строк для прийняття спадщини.

З наведених підстав, вважає причину пропуску позивачкою строку прийняття спадщини поважною.

Просила визначити ОСОБА_1 додатковий трьохмісячний строк для подання нею до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, однак представник позивачки - адвокат Римлянська Г.О. подала до суду заяву про проведення розгляду справи без її присутності та присутності позивачки, позовні вимоги підтримують повністю.

Представник відповідача Сокирянської міської ради Дністровського району у судове засідання не з`явився, однак міський голова Козак В.В. через систему «Електронний суд» подав до суду заяву про розгляд справи без представника міської ради, в якій не заперечив щодо задоволення позову.

Частиною 3 ст.211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Підстав, передбачених ст.223 ЦПК України, для відкладення розгляду справи судом не встановлено, а тому прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін.

Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази по даній цивільній справі суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

З наданих позивачкою доказів та копії спадкової справи №7/2025щодо майна померлого ОСОБА_3 судом встановлено наступні обставини:

ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Сокиряни Дністровського району Чернівецької області помер ОСОБА_3 , що встановлено із копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 07.11.2004 року, виданого виконавчим комітетом Корманської сільської ради Сокирянського району Чернівецької області.

На день смерті ОСОБА_3 , який постійно проживав в с.Кормань Дністровського (до реорганізації Сокирянського) району Чернівецької області, залишилась спадщина, до складу якої входить право на земельну частку (пай) в колгоспі «Дністер», с.Кормань, Дністровського (до реорганізації Сокирянського) району Чернівецької області, підтверджене Сертифікатом серії ЧВ №0139605, виданим на підставі рішення Сокирянської РДА від 14.05.1997 року №149-р.

З матеріалів спадкової справи №7/2025, заведеної приватним нотаріусом Дністровського районного нотаріального округу Гапчуком В.В. встановлено, що заповіту ОСОБА_3 не залишив, тобто має місце спадкування за законом.

З свідоцтва про народження НОМЕР_2 , виданого Корманською сільською радою 20.09.1955 року, свідоцтва про народження НОМЕР_3 , виданого Шебутинецькою сільською радою 22.08.1961 року та Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя від 04.02.2025 року №3 встановлено, що спадкоємцями за законом першої черги після смерті ОСОБА_3 є його доньки ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та дружина ОСОБА_4 .

З свідоцтва про смерть НОМЕР_4 , виданого виконавчим комітетом Шебутинецької сільської ради від 02.04.2015 року та матеріалів спадкової справи ОСОБА_3 встановлено, що дружина спадкодавця ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , не прийнявши спадщину.

З Довідки-Виписки з погосподарської книги від 26.11.2024 року №424, виданої Корманським старостинським округом Сокирянської міської ради встановлено, що на момент своєї смерті ОСОБА_3 проживав за адресою: АДРЕСА_1 , один.

З матеріалів спадкової справи ОСОБА_3 видно, що жоден із спадкоємців не прийняв його спадщину і тільки 27.01.2025 року на підставі заяви ОСОБА_1 приватним нотаріусом Гапчуком В.В. відкрита спадкова справа №7/2025 та здійснено в Спадовому реєстрі запис за №73542642.

Постановою про відмову у вчинення нотаріальної дії від 27.01.2025 року приватний нотаріус ОСОБА_9 відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 на ім`я ОСОБА_1 , так як нею пропущений встановлений чинним законодавством строк для прийняття спадщини

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Зазначений правовий висновок Верховним Судом викладено у постанові від 28.10.2019 року по справі №761/42165/17-ц (провадження №61-49121св18).

Крім того, згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Крім того, ч.1 ст.11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмету спору; ціни позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар». При цьому з питань оцінки «пропорційності», як і з питань наявності «суспільного», «публічного» інтересу, ЄСПЛ визнає за державою досить широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах.

При цьому, слід врахувати, що позивачка ОСОБА_1 заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті спадкодавця не подавала, від права на спадкування не усунута, своїми діями довела, що бажає прийняти спадщину, що підтверджується заведеною приватним нотаріусом Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Гапчуком В.В. на підставі її заяви спадковою справою за №7/2025 року та заявою позивачки про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, яка в ній міститься.

З огляду на викладене, а також враховуючи відсутність заперечень щодо позову представника відповідача та третьої особи на стороні відповідача, суд вважає, що вказані обставини є поважною причиною пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька ОСОБА_3 .

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

На підставі ст.ст.1268-1270, 1272 ЦК України та керуючись ч.1 ст.82, ч.4 ст.206, ч.3 ст.211, ч.2 ст.247, ст.ст.258-259, 263, 265, 268, 273, 280 ч.1, 282, 284, 287 ч.4, 288 ч.2, 289, 354, п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_2 додатковий строк, для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на три місяці, який відраховувати з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду через Сокирянський районний суд Чернівецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І.І.Припхан