справа № 619/309/25
провадження № 2/619/572/25
РІШЕННЯ

іменем України

25 березня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіБолибока Є.А.
за участю:секретаря судового засіданняЛоманової І.А.

Справа № 619/309/25

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ДЕРГАЧІВСЬКА МІСЬКА РАДА;

відповідач: ОСОБА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 ;

третя особа: Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Харківський рибоохоронний патруль),

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження позов про відшкодування шкоди.

Стислий виклад позиції сторін.

14 січня 2025 року Дергачівська міська рада через систему «Електронний суд» звернулася до суду з позовом, в якому просила стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Дергачівської міської територіальної громади в особі Дергачівської міської ради шкоду заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 53 533,00 грн. В обґрунтування позову посилалася на те, що Постановами Дергачівського районного суду Харківської області від 10.09.2024, у справі № 619/6593/24, № 619/6597/24 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 визнано винуватими у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою ст. 85 КУпАП, та них накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340,00 грн. Відповідно до постанов Дергачівського районного суду Харківської області та протоколів про адміністративне правопорушення відповідачі 11.08.2024 на річці Татарка поблизу села Дубівка, Харківського району Харківської області ловили рибу забороненим знаряддям для любительського рибальства - сіткою з льосу, та піймали рибу: карась сріблястий-4 екз., судак 7 екз., плоскирка 9 екз; лящ-2 екз.. плітка -1 екз., окунь -1 екз. загальною вагою 7,723 кг., чим порушили ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», пп 1 п 1 розділу 4 Правил любительського рибальства, затверджений наказом міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700. Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 №1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» оцінка шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування риби відповідачами складає: карась сріблястий - 93 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян = 1581, 00 грн за одиницю, 1581*4= 6324,00 грн.; окунь - 186 неоподаткованих мінімумів доходів громадян = 3162,00 грн. за одиницю, 3162 *1= 3162,00 грн.; плоскирка -92 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян = 1564, 00 грн за одиницю, 1564*9= 14076,00 грн.; судак - 211 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян = 3587, 00 грн за одиницю, 3587*7= 25109,00 грн.; плітка -92 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян = 1564, 00 грн за одиницю, 1564*1= 1564,00 грн.; лящ - 97 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян = 1649, 00 грн за одиницю, 1581*2= 3298,00 грн.Загальний розмір шкоди складає 53 533,00 грн. Питання про стягнення з відповідачів шкоди заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів не вирішувалося при розгляді адміністративної справи. Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12.06.2020 №725-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Харківської області» створена Дергачівська міська територіальна громада, до складу якої увійшли наступні населені пункти: с. Алісівка, с. Безруки, с. Білаші, с. Бугаївка, с. Великі Проходи, с. Ветеринарне, с. Висока Яруга, с. Гоптівка, с. Гранів, с. Дементіївка, с. Дубівка, АДРЕСА_1 Лозова, с. Семенівка, с. Солоний Яр, с. Токарівка, с. Токарівка Друга, с. Цупівка, с. Шаповалівка, с. Шевченка, с. Шовкопляси, с. Шопине. Річка Татарка, де здійснював вилов риби відповідач, знаходиться поблизу с Дубівка, тобто розташована на території Дергачівської міської територіальної громади, в зв`язку з чим шкода заподіяна саме Дергачівській міській територіальній громаді.

Відповідач ОСОБА_1 позов визнав, про що надав відповідну заяву.

Відповідач ОСОБА_2 позов визнав, про що надав відповідну заяву.

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

16 січня 2025 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху.

24 січня 2025 року представник позивача Шенькарук С.М. надала до суду заяву про усунення недоліків.

27 січня 2025 року ухвалою суду прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Призначено перше судове засідання на 10 год 00 хв 05 березня 2025 року. Направлено відповідачам копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів. Запропоновано відповідачам подати до суду відзив на позов в строк до 26 лютого 2025 року, але не менше п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив у строк до 28 лютого 2025 року. Запропоновано відповідачам подати до суду в строк до 04 березня 2025 року заперечення, в яких викласти свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

05 березня 2025 року судове засідання відкладено 10 год 00 хв 25.03.2025.

У судове засідання представник позивача Шенькарук С.М. не з`явився, надав до суду заяву, про розгляд справи без участі представника Дергачівської міської ради, позов підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити.

У судове засідання відповідач ОСОБА_1 не з`явився, у поданій заяві просив розглядати справи без його участі, позов визнає та не заперечує щодо його задоволення.

У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, у поданій заяві просив розглядати справи без його участі, позов визнає та не заперечує щодо його задоволення.

У судове засідання представник третьої особи Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Харківський рибоохоронний потруль) Дриль В. не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без участі представника Управління, позовну заяву підтримує у повному обсязі та просить її задовольнити.

Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Постановою Дергачівського районного суду Харківської області від 10.09.2024 у справі № 619/6593/24 ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою ст. 85 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 340,00 гривень з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення - гумовий човен «Kolibri», сіткою з льоси 3 шт., з нитки 1 шт та незаконно здобутих водних живих ресурсів - «карась сріблястий» - 4 екз (3,1кг); «судак» - 7 екз (2,580 кг); «Плоскирка» - 9 екз (0,91 кг); «Лящ» - 2 екз (2 кг); «Плітка» - 1 екз (0,07 кг); «Окунь» - 1 екз (0,063 кг), загальною вагою 7,723 кг, а також стягнуто судовий збір у розмірі 605,60 копійок на користь держави.

Постановою Дергачівського районного суду Харківської області від 10.09.2024 у справі № 619/6597/24 ОСОБА_2 (далі-Відповідач 2) визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою ст. 85 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 340 (триста сорок) гривень з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення - гумовий човен «Kolibri», сіткою з льоси 3 шт., з нитки 1 шт та незаконно здобутих водних живих ресурсів - «карась сріблястий» - 4 екз (3,1кг); «судак» - 7 екз (2,580 кг); «Плоскирка» - 9 екз (0,91 кг); «Лящ» - 2 екз (1 кг); «Плітка» - 1 екз (0,07 кг); «Окунь» - 1 екз (0,063 кг), загальною вагою 7,723 кг, а також стягнуто судовий збір у розмірі 605,60 копійок на користь держави.

Мотиви суду.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з таких підстав.

Судом установлено, що Постановою Дергачівського районного суду Харківської області від 10.09.2024 у справі № 619/6593/24 ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою ст. 85 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 340,00 гривень з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення - гумовий човен «Kolibri», сіткою з льоси 3 шт., з нитки 1 шт та незаконно здобутих водних живих ресурсів - «карась сріблястий» - 4 екз (3,1кг); «судак» - 7 екз (2,580 кг); «Плоскирка» - 9 екз (0,91 кг); «Лящ» - 2 екз (2 кг); «Плітка» - 1 екз (0,07 кг); «Окунь» - 1 екз (0,063 кг), загальною вагою 7,723 кг, а також стягнуто судовий збір у розмірі 605,60 копійок на користь держави.

Постановою Дергачівського районного суду Харківської області від 10.09.2024 у справі № 619/6597/24 ОСОБА_2 (далі-Відповідач 2) визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою ст. 85 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 340 (триста сорок) гривень з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення - гумовий човен «Kolibri», сіткою з льоси 3 шт., з нитки 1 шт та незаконно здобутих водних живих ресурсів - «карась сріблястий» - 4 екз (3,1кг); «судак» - 7 екз (2,580 кг); «Плоскирка» - 9 екз (0,91 кг); «Лящ» - 2 екз (1 кг); «Плітка» - 1 екз (0,07 кг); «Окунь» - 1 екз (0,063 кг), загальною вагою 7,723 кг, а також стягнуто судовий збір у розмірі 605,60 копійок на користь держави.

Відповідно до постанов Дергачівського районного суду Харківської області та протоколів про адміністративне правопорушення Відповідачі 11.08.2024 на річці Татарка поблизу села Дубівка, Харківського району Харківської області ловили рибу забороненим знаряддям для любительського рибальства - сіткою з льосу, та піймали рибу: карась сріблястий-4 екз., судак 7 екз., плоскирка 9 екз; лящ-2 екз.. плітка -1 екз., окунь -1 екз. загальною вагою 7,723 кг., чим порушили ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», пп 1 п 1 розділу 4 Правил любительського рибальства, затверджений наказом міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700.

Питання про стягнення з відповідачів шкоди заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів не вирішувалося при розгляді адміністративної справи.

Відповідно до ст. 13 Конституції України від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування.

Згідно зі ст. 142 Конституції України природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування.

Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ст. 16 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» управління охороною навколишнього природного середовища полягає у здійсненні в цій галузі функцій спостереження, дослідження, стратегічної екологічної оцінки, оцінки впливу на довкілля, контролю, прогнозування, програмування, інформування та іншої виконавчо-розпорядчої діяльності.

Державне управління в галузі охорони навколишнього природного середовища здійснюють Кабінет Міністрів України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві ради та виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, державні органи по охороні навколишнього природного середовища і використанню природних ресурсів та інші державні органи відповідно до законодавства України.

Відповідно до частини першої ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, серед іншого, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі (абзац другий частини першої статті 3).

Згідно із ст. 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси (водні біологічні ресурси) - сукупність водних організмів (гідробіонтів), життя яких неможливе без перебування (знаходження) у воді. До водних біоресурсів належать прісноводні, морські, анадромні та катадромні риби на всіх стадіях розвитку, круглороті, водні безхребетні, у тому числі молюски, ракоподібні, черви, голкошкірі, губки, кишковопорожнинні, наземні безхребетні у водній стадії розвитку, водорості та інші водні рослини; добування (вилов) - це вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування.

Відповідно до статті 27 Закону України «Про тваринний світ» в порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.

В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

Згідно з частиною першої ст. 34 Закону України «Про тваринний світ», користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу.

Згідно зі ст. 521 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання, серед іншого, монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700, забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів.

Отже, за незаконне вилучення водних біоресурсів, у тому числі, і риби, є правопорушенням за яке передбачена матеріальна відповідальність у виді відшкодування шкоди відповідно до визначених розмірів.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 №1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» оцінка шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування риби Відповідачами складає: карась сріблястий - 93 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян = 1581, 00 грн за одиницю, 1581*4= 6324,00 грн.; окунь - 186 неоподаткованих мінімумів доходів громадян = 3162,00 грн. за одиницю, 3162 *1= 3162,00 грн.; плоскирка -92 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян = 1564, 00 грн за одиницю, 1564*9= 14076,00 грн.; судак - 211 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян = 3587, 00 грн за одиницю, 3587*7= 25109,00 грн.; плітка -92 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян = 1564, 00 грн за одиницю, 1564*1= 1564,00 грн.; лящ - 97 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян = 1649, 00 грн за одиницю, 1581*2= 3298,00 грн.; Загальний розмір шкоди складає 53 533,00 грн.

Згідно з частиною першою ст. 68, частиною першою ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Частиною першою ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до пункту «б» частиною другою статті 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що фонд охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок: частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Відповідно до ст. 20 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Частиною 1 ст. 63 Закону України "Про тваринний світ" встановлено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Аналіз наведених спеціальних правових норм у галузі охорони навколишнього середовища дає підстави для висновку про те, що незаконне вилучення водних біоресурсів, у тому числі, і риби із середовища їх перебування є окремим видом правопорушення, за яке передбачена, зокрема, матеріальна відповідальність у виді відшкодування шкоди відповідно до визначених розмірів (такс).

Водночас, загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені в статті 1166 ЦК України.

Так, ч. 1 ст.1166 ЦК України передбачено що, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Відповідно до п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" від 27 березня 1992 року, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Постанови Дергачівського районного суду Харківської області від 10.09.2024 у справах № 619/6597/24; № 619/6593/24 про визнання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 винуватими у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП набрала набрали законної сили. Зазначені постанови суду ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не оскаржувались.

Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанови суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12.06.2020 №725-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Харківської області» створена Дергачівська міська територіальна громада, до складу якої увійшли наступні населені пункти:с. Алісівка, с. Безруки, с. Білаші, с. Бугаївка, с. Великі Проходи, с. Ветеринарне, АДРЕСА_1 Мищенки, с. Нова Козача, с. Нове, с. Питомник, смт. Прудянка, с. Руська Лозова, с. Семенівка, с. Солоний Яр, с. Токарівка, с. Токарівка Друга, с. Цупівка, с. Шаповалівка, с. Шевченка, с. Шовкопляси, с. Шопине.

Річка Татарка, де здійснювали вилов риби відповідачі, знаходиться поблизу с Дубівка, тобто розташована на території Дергачівської міської територіальної громади, в зв`язку з чим шкода заподіяна саме Дергачівській міській територіальній громаді.

Відповідно до частини першої ст. 691 Бюджетного кодексу України 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Відповідно до частини шостої ст. 28 ЦПК України позови про відшкодування шкоди, заподіяної майну фізичних або юридичних осіб, можуть пред`являтися також за місцем заподіяння шкоди.

За таких обставин, суд вважає, що між протиправними діями відповідачів та шкодою, завданою навколишньому природному середовищу є прямий причинний зв`язок, вина відповідачів у заподіянні шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища у розмірі 53 533,00 грн доведена в повному обсязі, а тому визначена шкода підлягає стягненню з відповідачів солідарно на користь Дергачівської міської територіальної громади в особі Дергачівської міської ради.

Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Частиною першою статті 142 ЦПК України визначено, що у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд у рішенні вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Згідно з ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі визнання відповідачем позову до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Враховуючи, що відповідачіпозов визнали до початку розгляду справи по суті, про що свідчать наявні в матеріалах справи відповідні заяви, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

У зв`язку з тим, що суд повертає позивачу 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а саме 1211,20 грн, то з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню 1211,20 грн, а не 2422,40 грн.

Порядок повернення судового збору визначено «Порядком повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів», затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 № 787, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 вересня 2013 р. за № 1650/24182.

Відповідно до ч. 1 ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 12, 13, 81, 83, 89, 258, 259, 263-265, 268, 270, 351, 352, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов Дергачівської міської ради задовольнити повністю.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь Дергачівської міської територіальної громади в особі Дергачівської міської ради (ЄДРПОУ 04059496, UA0020599, код доходу 24062100, ГУК у Харківській області/МТГ Дергачі, МФО899998, код отримувача 37874947) шкоду заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 53 533 (п`ятдесят три тисячі п`ятсот тридцять три) 00 коп.

Стягнути у рівних частинах з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Дергачівської міської ради витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 211,20 грн.

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області повернути Дергівській міській раді, (ідентифікаційний код 14360570) з державного бюджету 50% судового збору в розмірі 1 211,20 грн, сплаченого за Платіжною інструкцією № 1 від 10.01.2025 на рахунок № UA0020599, отримувач: ГУК Харків обл/МТГ Дергачі/22030101, Код отримувача 37874947, Надавач платіжних послуг отримувача: Казначейство України.

Роз`яснити, що заява про повернення (перерахування) коштів з бюджету складається та подається платником до Дергачівського районного суду Харківської області.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін та інших учасників справи:

позивач: ДЕРГАЧІВСЬКА МІСЬКА РАДА, місцезнаходження: 62303, Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, пл. Перемоги, буд. 5, ідентифікаційний код 04059496;

відповідач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ,

третя особа: Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Харківський рибоохоронний патруль), місцезнаходження: 61145, м. Харків, вул. Космічна, буд. 21, кім. 916, .

Повне судове рішення складено 25 березня 2025 року.

Суддя Є. А. Болибок