У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 квітня 2025 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Ковбасюк О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Шевченківського районного суду міста Києва про захист честі, гідності та ділової репутації,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12.08.2024 підсудність позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Шевченківського районного суду міста Києва про захист честі, гідності та ділової репутації визначено Подільському районному суду міста Києва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.08.2024 головуючим суддею у справі визначено Ковбасюк О.О.

Ухвалою суду від 04.09.2025 було відмовлено у відкритті провадження у справі за вказаним позовом, однак постановою Київського апеляційного суду від 20.02.2025 таку ухвалу суду скасовано та справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї документами, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху із наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вимоги щодо форми та змісту та форми позовної заяви визначені статтею 175 ЦПК України.

Зокрема, відповідно до п. 4, п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак вищевказаних вимог позивач при зверненні до суду не дотримався.

Так, відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить:

1) визнати недостовірною та такою, що порушує його права на повагу до його честі, гідності та недоторканості ділової репутації, розповсюджену ОСОБА_2 в залі Шевченківського районного суду м. Києва 120.7.2024, що принижує його честь, гідність та ділову репутацію;

2) зобов`язати ОСОБА_2 спростувати вказану у пункті 1 резолютивної частини позову недостовірну інформацію, шляхом подачі відповідної заяви до Шевченківського районного суду м. Києва та на адресу позивача.

Як вбачається зі змісту вищенаведеного, пункт перший прохальної частини позовної заяви викладений неповно, оскільки у ньому не зазначено, що саме позивач просить суд.

Якщо такі позовні вимоги стосуються поширення певної інформації, то саме так у пункті 1 не зазначено, як і не зазначено, яку саме інформацію (слово, фразу, частину фрази, певні речення тощо) просить спростувати позивач.

Крім того, друга вимога позивача також є незрозумілою, оскільки у ній не зазначено конкретний спосіб захисту, обраний позивачем, а саме: шляхом подання якої саме відповідної заяви він просить зобов`язати відповідача спростувати недостовірну інформацію.

Також, у позовній заяві позивачем не наведено обґрунтування його позовних вимог до відповідача 2 - Шевченківського районного суду міста Києва та не зазначено, які саме позовні вимоги ним пред`явлено до цього відповідача.

Крім того, позивачем не зазначено доказів, що підтверджують вказані ним у позовній заяві обставини, як і не додано такі докази (у разі їх наявності) до позовної заяви.

Згідно з роз`ясненнями, наведеними у п. 14 постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» при вирішенні питання про відкриття провадження у справі судам слід звертати увагу на відповідність позовної заяви (заяви) вимогам ЦПК України. Така заява має містити, зокрема, відомості про те, в який спосіб була поширена інформація, що порушує особисті немайнові права позивача (заявника), яка саме інформація поширена відповідачем (відповідачами), із зазначенням часу, способу й осіб, яким така інформація повідомлена, інші обставини, які мають юридичне значення, посилання на докази, що підтверджують кожну з таких обставин, а також зазначення способу захисту, в який позивач бажає захистити своє порушене право.

Наведене свідчить про те, що подана заява не відповідає вимогам п.4, п.5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Крім того, позовна заява не відповідаю вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України, згідно з якою до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розміри ставок судового збору визначені у ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Зокрема, підпунктом 2 пункту першого цієї частини статті встановлено, що за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст.7 Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 01 січня 2025 року встановлено у розмірі 3028 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Таким чином, із урахуванням наведених вище положень законодавства щодо розміру ставок судового збору, позивачу при зверненні із даним позовом до суду необхідно було сплатити за кожну із позовних вимог по 1211,20 грн, що в загальному складає 2422,40 грн.

Однак доказів сплати судового збору у вказаному вище розмірі позивачем до позовної заяви не додано.

Відповідно до змісту позовної заяви позивач просить відстрочити йому сплату судового збору на визначений строк у передбаченому законом порядку, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Вирішуючи таке клопотання позивача, суд враховує, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом із цим, позивач не надав до суду жодних належних доказів в обґрунтування вказаного клопотання.

З огляду на наведене, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Таким чином, для усунення вказаного недоліку позивачу необхідно сплатити судовий збір у загальному розмірі 2422,40 грн. або надати до суду документ, що підтверджує підстави звільнення його від сплати судового збору відповідно до закону.

Реквізити для перерахування судового збору:

Отримувач коштів: УК у Поділ. р-ні/Подільс. р-н;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0026008;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

Призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Подільський районний суд міста Києва, код ЄДРПОУ суду.

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, надасть суду належні докази, що стосуються предмету спору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Шевченківського районного суду міста Києва про захист честі, гідності та ділової репутації.

Надати позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви відповідно до мотивувальної частини цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти з дня її складання.

Ухвала в частині залишення заяви без руху оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяО. О. Ковбасюк