Провадження № 2/734/314/25 Справа № 734/38/25
26 березня 2025 року селище Козелець
Козелецький районний суд Чернігівської області в складі:
Головуючого судді Соловей В.В.,
секретар судових засідань Пахмутова О.Є.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» м. Києва до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
у с т а н о в и в:
За ухвалою судді Козелецького районного суду Чернігівської області від 27 січня 2025 року відкрите провадження у цивільній справі і прийнята вказана позовна заява до розгляду (за правилами спрощеного позовного провадження).
Представник позивача Шабатина Н.А. у позовній заяві просить проводити судовий розгляд справи без участі представника ТОВ «Споживчий центр», та у разі неявки у судове засідання відповідача, не заперечувала провести заочний розгляд справи. Відповідач ОСОБА_1 , який належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання повторно не з`явився.
У судовому засіданні встановлено, що відповідно до заявки на укладення електронного кредитного договору № 10.05.2024-100002217 від 10 травня 2024 року, яка є невід`ємною частиною Пропозиції про укладення кредитного договору (оферти), з якою позичальник ОСОБА_1 ознайомився 10 травня 2024 року, і в той же день прийняв (акцептував) пропозицію про укладення кредитного договору згідно з умовами, що містяться у вказаній заявці та оферті. Відповідно до умов Договору позивачем наданий відповідачеві ОСОБА_1 кредит у розмірі 3000.00 гривень строком на 112 днів із дати надання, процентна ставка фіксована незмінна в розмірі 1.5% за 1 (один) день користування кредитом, яка застосовується протягом всього строку, на який надається кредит (проценти розраховуються шляхом множення кредиту/залишку кредиту (база розрахунку) на кількість днів користування кредитом/залишком кредиту та на процентну ставку, яка застосовується у відповідному періоді); комісія, пов`язана з наданням кредиту 10% від суми кредиту і становить 300.00 гривень, та розраховується шляхом множення суми кредиту (база розрахунку) на розмірі комісії у відсотковому значенні; неустойка становить 1500.00 гривень за кожен день невиконання/неналежного виконання кожного окремого зобов`язання незалежно від суми невиконаного/неналежно виконаного зобов`язання. Відповідач ОСОБА_1 не виконує належним чином зобов`язань за кредитним договором і за розрахунком, проведеним ТОВ «Споживчий центр», за період із 10 травня 2024 року до 29 серпня 2024 року загальна сума заборгованості становить 9840.00 гривень (із яких заборгованість: за тілом кредиту - 3000.00 гривень; за процентами - 5040.00 гривень; за комісією - 300.00 гривень; неустойка 1500.00 гривень).
Згідно з укладеним договором кредитодавець зобов`язується надати кредит позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти, комісію (п. 3.1 договору). Дата надання/видачі кредиту, сума кредиту, строк, на який надається кредит, дата повернення (виплати) кредиту, проценти за користування кредитом (проценти) та графік платежів встановлюються у заявці, яка є невід`ємною частиною кредитного договору.
Відповідно до п. 4.1 договору кредитодавець надає позичальнику кредит на умовах його строковості, платності і поворотності. Спосіб перерахування позичальнику коштів у рахунок кредиту: банківський рахунок споживача, уключаючи використання реквізитів електронного платіжного засобу споживача. Відповідно до п. 6.1. договору позичальник зобов`язався використати кредит на зазначені в договорі цілі і забезпечити своєчасне повернення кредиту та процентів шляхом внесення в касу кредитодавця готівкою або перерахування на рахунок кредитодавця в такі терміни: а)повернення кредиту, сплата процентів, комісії не пізніше термінів, вказаних у графіку платежів; б)неустойка, яка може бути нарахована кредитодавцем за несвоєчасне виконання зобов`язань за цим договором, - негайно, з моменту пред`явлення кредитодавцем вимоги (усної чи письмової) про нарахування таких санкцій.
Відповідно до ч. 1 ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
Згідно зі ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.
За змістом ст.ст. 626 і 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно зі ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (ч .2 ст. 639 ЦК України.)
У ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Згідно зі ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
За допомогою неустойки (штрафу, пені) допускається забезпечувати виконання значної кількості зобов`язань. Зокрема, неустойка може забезпечувати виконання: договірних зобов`язань, що традиційно для цивільного обороту, оскільки в більшості випадків, саме в договорі його сторони встановлюють неустойку (штраф або пеню). Причому, це може відбуватися як під час укладення договору для забезпечення виконання зобов`язання, так і після, але до виконання тих зобов`язань, які виникли на його підставі.
Пеня, як різновид неустойки, характеризується такими ознаками: а)застосування виключно у грошових зобов`язаннях; б)можливість встановлення тільки за такий вид порушення зобов`язання, як прострочення виконання (порушення умови про строки); в)обчислення у відсотках від суми несвоєчасно виконаного зобов`язання; г)триваючий характер нарахування пені за кожен день прострочення.
Згідно з ч. 2 ст. 551 ЦК України якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.
Відповідно до п. 18 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: 1)в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; 2)в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; 3)у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2 статті 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року на території України з 24 лютого 2022 року строком на 90 днів введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє до цього часу.
Дослідивши надані позивачем ТОВ «Споживчий центр» докази, суд вважає, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» м. Києва до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором підлягає частковому задоволенню.
У відповідача ОСОБА_1 , яким не дотримані умови кредитного договору № 10.05.2024-100002217 від 10 травня 2024 року, станом на 29 серпня 2024 року перед ТОВ «Споживчий центр» наявна заборгованість у розмірі 8340.00 гривень (із яких заборгованість: за тілом кредиту - 3000.00 гривень; за процентами - 5040.00 гривень; за комісією - 300.00 гривень). За викладених обставин із відповідача ОСОБА_1 необхідно стягнути на користь ТОВ «Споживчий центр» грошові кошти в розмірі 8340.00 гривень заборгованості за кредитним договором № 10.05.2024-100002217 від 10 травня 2024 року.
За приписами ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивачем ТОВ «Споживчий центр» сплачений 25 грудня 2024 року судовий збір у розмірі 2422.40 гривень. Враховуючи часткове задоволення позовних вимог на 84.76% (8340.00 гривень : 9840.00 гривень х 100%), тоді судовий збір, що підлягає стягненню на підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача ОСОБА_1 , становить 2053.23 гривні.
Керуючись ст.ст. 207, 526, 530, 536, 610, 612, 625, 626, 629, 1054 і 1055 ЦК України, ст.ст. 141, 258, 259, 263-265, 268, 281, 282, 284, 288, 289, 352-355 ЦПК України, суд
у х в а л и в:
позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» м. Києва до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором частково задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів із дня його проголошення. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів із дня його проголошення до Чернігівського апеляційного суду через Козелецький районний суд Чернігівської області. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановленим цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя