АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

27 березня 2025 року

м. Чернівці

справа № 725/1973/24

провадження № 22-ц/822/289/25

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Чернівецького апеляційного суду Одинак О. О., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Першотравневого районного суду міста Чернівці від 26 листопада 2024 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЧЕРНІВЦІГАЗ ЗБУТ» до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України», Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Товариство з додатковою відповідальністю «Чернівецька пересувна механізована колонна № 76», про стягнення заборгованості за спожитий природний газ,

встановив:

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 26 лютого 2025 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Першотравневого районного суду міста Чернівці від 26 листопада 2024 року.

В ході підготовки справи до розгляду встановлено, що апеляційна скарга, подана та підписана представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Бурдяком А. Х. Зі змісту апеляційної скарги, вбачається що в ній не зазначено відомості про наявність електронному кабінеті в підсистему «Електронний суд».

У зв`язку із цим, колегія суддів, вважає, що вказана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з частиною шостою статті 14 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Ураховуючи наведене, про неможливість зареєструвати електронний кабінет через релігійні переконання адвокат має повідомити одночасно з поданням апеляційної скарги з наведенням мотивів такої неможливості в окремій письмовій заяві.

Апеляційна скарга на рішення Першотравневого районного суду міста Чернівці від 26 листопада 2024 року підписана представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Бурдяком А. Х. та не містить вказівки про те, що у адвоката Бурдяка А. Х. зареєстрований електронний кабінет у системі «Електронний суд».

Відповідно до вимог частини другої статті 357 ЦПК України у разі, якщо апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Відповідно до частини другої статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частин одинадцятої-тринадцятої статті 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно з частиною другою статті 381 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи, клопотання та заяви учасників справи, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення провадження у справі, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом апеляційної інстанції шляхом постановлення ухвал в порядку, визначеному цим Кодексом для постановлення ухвал суду першої інстанції.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 червня 2022 року у справі № 2-591/11 звернула увагу, що «інститут аналогії закону і аналогії права первісно був доктринально обґрунтований і застосовувався судами задовго до часткового відображення цього інституту в законодавстві (пункт 77 постанови).

Необхідність інституту аналогії (аналогії закону та аналогії права) випливає з того, що закон призначений для його застосування в невизначеному майбутньому, але законодавець, встановлюючи регулювання, не може охопити всі життєві ситуації, які можуть виникнути. Крім того, життя перебуває у постійному русі, змінюється і розвивається, внаслідок чого виникають нові життєві ситуації, які законодавець не міг передбачити під час ухвалення закону (пункт 78 постанови).

Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні (пункт 79 постанови).

Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права. Велика Палата Верховного Суду неодноразово застосовувала аналогію у процесуальному праві, зокрема у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 905/1956/15, від 27 листопада 2019 року у справі № 629/847/15-к, від 16 червня 2020 року у справі № 922/4519/14, від 13 січня 2021 року у справі № 0306/7567/12, від 28 вересня 2021 року у справі № 761/45721/16-ц (пункт 80 постанови).

Тому відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії (пункт 81 постанови)».

Крім того, суд зазначає, що як Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11 жовтня 2023 року у справі № 930/576/22 так й Верховний Суд в ухвалах від 22 березня 2023 року у справі № 910/22947/17, від 23 жовтня 2023 у справі № 922/5231/21 також дійшли висновку про можливість та необхідність залишення касаційної скарги без руху після відкриття касаційного провадження у справі.

Отже, зважаючи на приписи абзацу першого частини шостої статті 14 ЦПК України, адвокат Бурдяк А. Х., який подав апеляційну скаргу, зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет або у випадку, якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить його релігійним переконанням, то необхідно надати суду письмову заяву з обґрунтуванням вказаних обставин.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без руху та встановити заявнику строк для усунення зазначених вище недоліків.

Керуючись ст. ст. 14, 185, 187, 260, 261, 357 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Першотравневого районного суду міста Чернівці від 26 листопада 2024 року залишити без руху.

Встановити п`ятиденний строк для усунення зазначених вище недоліків апеляційної скарги з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Чернівецького

апеляційного суду Олександр ОДИНАК