Справа № 474/241/25
Провадження № 2-о/474/16/25
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі та призначення до судового розгляду

25.03.25р. с-ще Врадіївка

Суддя Врадіївського районного суду Миколаївської області Сокол Ф.Г. при вирішенні питання щодо відкриття провадження у цивільній справі за клопотанням ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Врадіївської селищної ради Первомайського району Миколаївської області та Комунальне некомерційне підприємство Врадіївська центральна районна лікарня Врадіївської селищної ради Первомайського району Миколаївської області, про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною, -

встановив:

20.03.2025р. ОСОБА_1 (далі заявник) звернувся до суду із клопотанням про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною, в якому просить:

1) продовжити строк дії рішення Врадіївського районного суду Миколаївської області від 30.05.2023р. № 474/217/23 про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатним та встановлення над ним опіки, з призначенням ОСОБА_1 його опікуном;

2) призначити судово-психіатричну експертизу на вирішення якої поставити питання: - Чи страждає ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на психічний розлад; - Чи здатний ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 внаслідок наявного захворювання усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними; - Чи може ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з`являтися у судові засідання та давати пояснення по суті справи.

Відповідно до ч.ч. 7, 9 ст. 300 ЦПК України, клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті.

Суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною до закінчення строку його дії в порядку, встановленому ст. 299 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 299 ЦПК України, справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування.

З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 300 ЦПК України клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи.

Заявник з клопотанням про продовження строку дії рішення про визнання особи недієздатною не подав висновку судово-психіатричної експертизи, та клопотав перед судом про вирішення вказаного питання під час судового розгляду.

З огляду на вказане, слід зазначити наступне.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободу від порушень і протиправних посягань.

Згідно зі ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За змістом пунктів 3, 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Згідно з позицією ЄСПЛ основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання і держава не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права. ЄСПЛ зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним.

Ухвалюючи 24 жовтня 1979 року рішення у справі Вінтерверп проти Нідерландів Європейський суд з прав людини виходив з того, що у справах осіб, що страждають психічним розладом, національні суди володіють певною свободою розсуду, наприклад, вони можуть застосовувати процесуальні заходи для забезпечення належного відправлення правосуддя, захисту здоров`я відповідної особи тощо, які, проте, не повинні зачіпати саму сутність права особи на справедливий судовий розгляд.

Про необхідність надання доступу до суду навіть особам, які вже визнані недієздатними, відповідно до часини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод наголошується у пункті 33 рішення Європейського суду з прав людини від 30 травня 2013 року у справі № 49069/11 Наталія Михайленко проти України.

З огляду на вищевикладене, подане клопотання про продовження строку дії рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною в цілому відповідає вимогам ст. 300 ЦПК України, подане в межах встановлених строків, тому суд вважає за доцільне прийняти дане клопотання та призначити його до розгляду в судовому засіданні.

Разом з тим, слід зазначити наступне.

Порядок витребування доказів в окремому провадженні врегульовано ст. 294 ЦПК України, які в свою чергу, не конкретизовані щодо порядку витребування доказів та наслідків не виконання ухвали суду про витребування доказів, а тому, враховуючи приписи ч. 3 ст. 294 ЦПК України, застосуванню підлягає стаття ст. 84 ЦПК України.

Так, ст. 84 ЦПК України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частинами 6-10 ст. 84 ЦПК України визначено, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

У разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Згідно ч. 7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Повага до конфіденційності інформації про стан свого (пацієнта) здоров`я є невід`ємним принципом правових систем країн-учасниць Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Втручання в таке право не може визнаватися таким, що відповідає ст. 8 Конвенції, якщо тільки воно не виправдане певними важливішими суспільними інтересами.

Пацієнт має право на таємницю про стан свого здоров`я, факт звернення за медичною допомогою, діагноз, а також про відомості, одержані при його медичному обстеженні (ч. 1 ст. 286 ЦК України, ст. 39-1 Закону України Основи законодавства України про охорону здоров`я).

Медичні працівники та інші особи, яким у зв`язку з виконанням професійних або службових обов`язків стало відомо про хворобу, медичне обстеження, огляд та їх результати, інтимну і сімейну сторони життя громадянина, не мають права розголошувати ці відомості, крім передбачених законодавчими актами випадків (ст. 40 Закону України Основи законодавства України про охорону здоров`я).

Без згоди пацієнта, доступ до відомостей про пацієнта можливий лише: за наявності ознак прямої загрози життю пацієнта; у разі неможливості отримання згоди такого пацієнта чи його законного представника (до часу, коли отримання згоди стане можливим); за рішенням суду (ч. 2 ст. 24-2 Закону України Основи законодавства України про охорону здоров`я).

На підставі вищевикладеного та враховуючи те, що у заявника є труднощі щодо самостійної подачі доказів, суд вважає за необхідне, з метою повного, всебічного, об`єктивного вирішення питання про призначення судово-психіатричної експертизи, витребувати від Комунального некомерційного підприємства Врадіївська центральна районна лікарня Врадіївської селищної ради Первомайського району Миколаївської області історію хвороби та амбулаторну картку на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Водночас, відповідно до відомостей з сайту МОЗ України за посиланням https://moz.gov.ua/uk/news/do-yakogo-medzakladu-peredani-spravi-msek?page=3, справи психіатричного профілю мають бути передані до КНП Миколаївський обласний центр психічного здоров`я Миколаївської обласної ради, а саме: справи від МСЕК - спеціалізована психоневрологічна, МСЕК 2, МСЕК 4 до КНП Миколаївський обласний центр психічного здоров`я Миколаївської обласної ради.

За такого, з метою вирішення питання заявника про призначення судово-психіатричної експертизи необхідним є витребування від КНП Миколаївський обласний центр психічного здоров`я Миколаївської обласної ради медико-експертної справи відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Та з канцелярії Врадіївського районного суду Миколаївської області слід витребувати матеріали цивільної справи № 474/217/23 (провадження № 2-о/474/7/23) за заявою ОСОБА_1 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки.

Відповідно до ч. 5 ст. 293 ЦПК України - розгляд справ щодо визнання фізичної особи недієздатною проводиться судом за обов`язковою участю адвоката особи, стосовно якої розглядається справа. У разі якщо особа не залучила адвоката, суд залучає його через орган (установу), уповноважений законом на надання безоплатної правничої допомоги.

А тому суд, також вважає доцільним роз`яснити заявнику необхідність залучення адвоката особі, стосовно якої ставиться питання про визнання її недієздатною.

Керуючись ст.ст. 83, 84, 259-261, 294, 315, 318 ЦПК України, -

постановив:

Відкрити провадження у цивільній справі за клопотанням ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Врадіївської селищної ради Первомайського району Миколаївської області та Комунальне некомерційне підприємство Врадіївська центральна районна лікарня Врадіївської селищної ради Первомайського району Миколаївської області, про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною.

Призначити цивільну справу до розгляду по суті у Врадіївському районному суді Миколаївської області на 07.04.2025. о 16 год. 00 хв. та викликати в судове засідання заявника та заінтересованих осіб.

Викликати в судове засідання особу, щодо якої розглядається питання про визнання її недієздатною. У разі неможливості участі вказаної особи в судовому розгляді із урахуванням стану її здоров`я повідомити про вказані обставини суд.

У судове засідання викликати присяжних Білу О.І. та Бажаткіну О.М.

Витребувати від заявника усі наявні в нього докази, що підтверджують психічний стан здоров`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Витребувати з канцелярії Врадіївського районного суду Миколаївської області матеріали цивільної справи № 474/217/23 (провадження № 2-о/474/7/23) за заявою ОСОБА_1 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки.

Витребувати від Комунального некомерційного підприємства Врадіївська центральна районна лікарня Врадіївської селищної ради Первомайського району Миколаївської області історію хвороби та амбулаторну картку на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Витребувати від Комунального некомерційного підприємства Миколаївський обласний центр психічного здоров`я Миколаївської обласної ради (адреса: вул. 2 Екіпажна, 4, м.Миколаїв, 54003) медико-експертну справу відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Належним чином оформлені докази надати на адресу Врадіївського районного суду Миколаївської області (56301, смт Врадіївка, вул. Незалежності, 103), в тому числі шляхом направлення їх на електрону адресу суду: е-mail: , невідкладно після отримання ухвали, однак не пізніше 07.04.2025р.

Роз`яснити Комунальному некомерційному підприємству Врадіївська центральна районна лікарня Врадіївської селищної ради Первомайського району Миколаївської області та Комунальному некомерційному підприємству Миколаївський обласний центр психічного здоров`я Миколаївської обласної ради, що відповідно до ч. 1 ст. 146 ЦПК України у разі неподання письмових, речових чи електронних доказів, що витребувані судом, без поважних причин або без повідомлення причин їх неподання суд може постановити ухвалу про тимчасове вилучення цих доказів державним виконавцем для дослідження судом.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному ст.ст. 14, 183 ЦПК України, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Роз`яснити, що з метою ідентифікації учасника справи для проведення канцелярією суду реєстрації вхідної кореспонденції по справі, направленні до суду за допомогою електронної пошти заяви, клопотання, тощо мають бути підписані електронним цифровим підписом.

Учасники справи можуть отримати інформацію по даній справі на офіційному вебпорталі судової влади України: https://vr.mk.court.gov.ua/sud1408/.

Роз`яснити заявнику необхідність залучення адвоката особі, стосовно якої розглядається справа, відповідно до ч. 5 ст. 293 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ф.Г. Сокол