Справа № 732/106/25
Провадження № 2/732/204/25
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

12 березня 2025 року м. Городня

Суддя Городнянського районного суду Чернігівської області Бойко А. О., перевіривши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення режиму спілкування з дитиною,

У С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до Городнянського районного суду Чернігівської області із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просив прийняти його позовну заяву по встановлення режиму спілкування та участі у вихованні дитини до спільного розгляду разом із позовом ОСОБА_2 до нього про визначення місця проживання дитини. Також позивач просив установити наступний режим спілкування та участі у вихованні дитини батька ОСОБА_1 із сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

безперешкодне необмежене спілкування з дитиною засобами телефонного зв`язку, а також за допомогою месенджерів зокрема «Вайбер», « Воцап », « Сигнал », «Телеграм», «Скайп», «ЗУМ» тощо, через відеозв`язок у будь-який час, щодня з урахуванням режиму дня дитини;

побачення і спілкування батька з дитиною: у робочі дні - вівторок, середа, п`ятниця кожного тижня на час перебування дитини у дошкільному дитячому закладі з можливістю забирати дитину з цього закладу самостійно без присутності матері з 16 год до 19 год; після початку відвідування дитиною школи: після закінчення шкільних занять та гуртків до 20 год;

кожен перший та третій тиждень місяця з 17 год п`ятниці до 20 год неділі батько має право на спілкування з дитиною без присутності матері за межами місця проживання дитини та матері, а саме за місцем проживання батька та можливістю відвідування освітніх, спортивних, розважальних закладів;

спільний відпочинок батька з дитиною в день її народження та на Новий рік через рік - непарні роки, при цьому батьки завчасно узгоджують години святкувань;

у дошкільний період - спільний відпочинок батька з дитиною в період святкування днів народження спільних родичів зі сторони батька та баби, діда, а саме щороку з 18 год 10 грудня до 20 год 12 грудня; з 18 год 18 грудня до 20 год 20 грудня; з 18 год 05 січня о 20 год 08 січня, з 18 год 18 січня до 20 год 20 січня; з 18 год 28 січня до 20 год 30 січня; з 18 год 01 квітня до 20 год 03 квітня; з 18 год 08 травня до 20 год 10 травня; з 18 год 03 липня до 20 год 05 липня, після початку навчання дитини у школі - у найближчі вихідні, що слідують за настанням указаних вище дат;

у дошкільний період - десять днів кожного серпня, десять днів кожного липня та десять днів кожного лютого з можливістю виїзду за межі Чернігівської області для оздоровлення дитини; після початку навчання у школі: у період шкільних канікул восени 3 дні поспіль на тиждень канікул, взимку - 5 днів поспіль на тиждень канікул, навесні - 3 дні поспіль на тиждень канікул за місцем проживання батька; у період літніх канікул з узгодженням між батьками дитини дат, дитина проживає з батьком за місцем проживання батька протягом 1 місяця з можливістю виїзду за межі Чернігівського району та області для оздоровлення, відпочинку;

тимчасовий виїзд дитини за межі України з одним з батьків з метою її оздоровлення та відпочинку повинен здійснюватися за попередньою домовленістю між батьками, які не повинні чинити один одному перешкоди у наданні дозволу на виїзд дитини;

у разі хвороби дитини, якщо матір не користується правом на лікарняний та продовжує працювати, батько дитини за домовленістю з матір`ю дитини має право забирати дитину до місця свого проживання з метою забезпечення догляду та лікування.

Стаття 55 Конституції України закрпілює, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частина 1 ст. 5 ЦПК України визначає, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці дійшов висновку, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави (п. 53 рішення від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі», заява № 28249/95).

Стаття 187 ЦПК України регламентує дії суду перед відкриттям провадження у справі, а саме, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Дослідивши матеріали зустрічного позову, приходжу до висновку, що вказаний позов підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно із ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175,177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суд звертає увагу, що згідно із ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» у разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини. Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ст. 158 Сімейного кодексу України (далі - СК України) за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Згідно із ч. 1, абз. 1 ч. 2 ст. 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Відповідно до ч. 4 і ч. 5 ст. 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Системний аналіз зазначених норм права дозволяє дійти висновку, що вони не допускають виключень, щодо неотримання письмового висновку органу опіки та піклування при розгляді справ, де участь органу опіки та піклування, є обов`язковою.

Правовий висновок щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при розгляді судом спорів цієї категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору міститься у постанові Верховного Суду від 17.01.2019 по справі № 638/18531/16-ц.

Крім того, суддя звертає увагу, що відповідно до ст. 158 СК України визначений досудовий порядок врегулювання спору за вимогами про встановлення порядку спілкування з дітьми, який є обов`язковим та передує пред`явленню до суду позову.

Отже, зустрічна позовна заява не містить викладення обставин та посилань на докази наявності спору між позивачем та відповідачем щодо вимоги про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі батька у вихованні дитини та спілкуванні з нею - звернення до органу опіки та піклування задля визначення способів участі позивача за зустрічним позовом у вихованні дитини та спілкуванні з нею, визначення органом опіки та піклування такої участі та невиконання відповідачем за зустрічним позовом такого рішення, докази на підтвердження таких обставин до позову не долучені.

При цьому звернення до органу опіки та піклування, визначення цим органом способів участі одного з батьків у вихованні дитини та спілкуванні з нею та невиконання другим з батьків (з ким проживає дитина) рішення органу опіки та піклування, є передумовою для звернення до суду з відповідним позовом.

Щодо клопотання про витребування доказів, а саме висновку органу опіки та піклування з приводу спору по суті, суд наголошує, що позивачем не надано в якості доказів того, що останній не може самостійно надати вказаний висновок, та чи звертався позивач із вказаною заявою до органу опіки та піклування.

Зважаючи на викладене, позивачу необхідно надати висновок Органу опіки та піклування щодо розв`язання спору.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, з урахуванням вищезазначеного, позивачу необхідно привести зустрічну позовну заяву у відповідність до вимог статей 175, 177 ЦПК України, усунути недоліки, вказані вище в ухвалі.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 193, 194 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення режиму спілкування з дитиною - залишити без руху та надати строк десять днів, з дня отримання позивачем ухвали, для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

У разі невиконання вимоги суду у вказаний строк позовна заява буде вважатисянеподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. О. Бойко