Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/3063/25
Провадження № 2/357/2571/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" березня 2025 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. , розглянувши в порядку письмового провадження в залі суду № 6 в м. Біла Церква без учасників справи питання про виправлення описки в ухвалі суду від 12 березня 2025 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Ухвалою судді від 12 березня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання у справі.

Після ухвалення вищевказаної ухвали, судом було виявлено, що при її виготовлені було допущено описку.

Описка полягає в тому, що в ухвалі суду невірно зазначено «про розірвання шлюбу», замість вірного «про стягнення аліментів».

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу ( помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що допущені в ухвалі суду описки впливають на можливість її реалізації, а їх виправлення не змінює рішення та не впливає на його суть іншим чином, тому необхідно виправити в ухвалі суду від 12 березня 2025 року допущені описки.

Керуючись ст. ст. 259-261, 269, 353 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, -

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описки допущені в ухвалі Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 березня 2025 року по цивільній справі № 357/3063/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, вказавши вірним «про стягнення аліментів» замість помилково вказаного «про розірвання шлюбу».

Дана ухвала є невід`ємною частиною ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 березня 2025 року .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя Б. І. Кошель