БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 361/2587/25
провадження № 2/361/871/25
УХВАЛА

14 березня 2025 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Петришин Н.М. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Броварської міської ради Броварського району Київської області, третя особа: Перша броварська державна нотаріальна контора, про визначення розміру часток співвласників земельної ділянки та визнання права власності на частку земельної ділянки в порядку спадкування за законом,-

в с т а н о в и в:

У березні 2025 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшла зазначена позовна заява, в якій ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять:

-припинити право спільної сумісної власності на земельну ділянку площею 0,0677 га, кадастровий номер :00:018:1205, цільове призначення якої: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: АДРЕСА_1 ;

-визначити розмір часток співвласників земельної ділянки площею 0,0677 га, кадастровий номер :00:018:1205, цільове призначення якої: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: АДРЕСА_1 : 2/3 частки за ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та 1/3 частки за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , право власності на 2/3 частки земельної ділянки площею 0,0677 га, кадастровий номер :00:018:1205, цільове призначення якої: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті його бабусі - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що вказана позовна заява не відповідає вимогам законодавства та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

З позовної заяви вбачається, що позивачами заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру (щодо припинення права спільної сумісної власності на земельну ділянку та визначення розміру часток співвласників земельної ділянки), а також ОСОБА_1 пред`являється й вимога майнового характеру (щодо визнання права власності на 2/3 частки земельної ділянки).

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином, позовні вимоги про визнання права власності, витребування або повернення майна, виділ у натурі частки майна є майновими, оскільки за своєю правовою природою пов`язані з підтвердженням прав на майно (постанова ВС від 24.01.2018 року у справі № 916/1220/17, ухвала ВС від 04.03.2019 року у справі № 923/441/18, ухвала ВС від 30.03.2023 року у справі № 591/3750/20).

Вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Таким чином, належними доказами на підтвердження вартості майна, із якої необхідно визначити ціну позову та відповідно розмір судового збору, є, зокрема, звіт про оцінку майна з висновком про його вартість (станом саме на дату подання позову до суду), дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості аналогічного майна в районі місцезнаходження спірного майна тощо.

Позивачами у позовній заяві не зазначена ціна позову, вказано, що позов немайнового характеру. Однак, це не відповідає змісту заявлених позовних вимог.

Відповідно до наявних у матеріалах справи квитанцій від 12.03.2025, кожним з позивачів сплачено судовий збір лише за одну позовну вимогу немайнового характеру у розмірі по 1 211,20 грн.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позову немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», зокрема статтею 7, прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року встановлено у розмірі 3 028 гривень.

Згідно абзацу другого частини 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Відповідно до ч. 13 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року, якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Отже, позивачі повинні доплати суму судового збору за позовні вимоги немайнового характеру по 1 211,20 грн. з кожного з позивачів.

Щодо позовної вимоги про визнання за позивачем ОСОБА_1 права власності на частку земельної ділянки, то належних доказів сплати судового збору до суду не надано.

Заявлені вимоги є вимогами майнового характеру, тому судовий збір має бути сплачений позивачами відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» за ставками судового збору, що встановлені для позову майнового характеру, виходячи з ціни позову, яка визначається вартістю майна, якого стосуються позовні вимоги.

Проте, позивачами не визначено ні ціни позову, ні вартості нерухомого майна, що є предметом спору, й не надано належного доказу - звіту про оцінку майна, складеного суб`єктом оціночної діяльності, з висновком про його вартість станом саме на дату подання позову до суду.

Таким чином, суд позбавлений можливості перевірити правильність сплати судового збору.

З огляду на викладене, позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 необхідно сплати судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру у розмірі 1 211,20 грн. з кожного, а також подати до суду звіт про оцінку спірного майна з висновком про його вартість станом на дату подання позову до суду, визначити та вказати у позовній заяві ціну позову, виходячи з дійсної ринкової вартості спірної земельної ділянки, та відповідно доплатити судовий збір (у разі потреби).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

З огляду на викладені обставини, виходячи зі змісту позовних вимог, позивачу необхідно усунути вказані недоліки у позові, визначивши ціну позову.

На підставі викладеного, та керуючись ч. 1 ст. 185, ст. ст. 260, 261 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10-ти днів з дня отримання позивачем ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Наталія ПЕТРИШИН