Справа № 739/377/25
Провадження № 2/739/194/25
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

20 березня 2025 року м. Новгород-Сіверський

Новгород-Сіверський районний суд Чернігівської області у складі:

головуючого судді Чепурка В.В.,

за участі:

секретаря судового засідання Лукаш Н.Я.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представників відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 та Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

25 лютого 2025 року до Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_5 та Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 28 лютого 2025 року у справі відкрито провадження, визначено здійснювати її розгляд у порядку загального позовного провадження, оскільки спірні правовідносини виникли стосуються спадкування майна, при цьому у справі призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні судом було з`ясовано, що позовна заява підписана представником позивача ОСОБА_1 Шохом О.С., який діє на підставі довіреності від 19 лютого 2025 року. та не є адвокатом чи законним представником позивача.

Судом ініційовано вирішення питання про залишення позовної заяви, підписаної від імені ОСОБА_1 його представником за довіреністю ОСОБА_2 , у зв`язку з відсутністю повноважень на ведення справи в особи, яка подала позовну заяву.

Позивач, його представник та представники відповідачів висловилися за залишення позовної заяви без розгляду, при цьому ОСОБА_2 пояснив, що він не є адвокатом чи законним представником позивача, а діє лише за довіреністю, наявною в матеріалах справи.

Частиною першою статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до частини другої статті 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Зі змісту наведених вище положень процесуального законодавства вбачається, що представником у суді може бути адвокат або законний представник особи, за виключанням справ, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником в яких може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Частиною першою статті 64 ЦПК України визначено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Згідно частини другої статті 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 19 ЦПК України цивільне судочинства здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Частиною четвертою статті 19 ЦПК України передбачено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду:

1) малозначних справ;

2) справ, що виникають з трудових відносин;

3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд;

4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

При цьому частиною шостою статті 19 ЦПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 2 частини четвертої статті 274 ЦПК України визначено, що у порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Справа за позовом ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини виникає з правовідносин щодо спадкування майна у зв`язку з чим вона не належить до малозначних справ і відповідно її розгляд здійснюється в порядку загального позовного провадження.

Це у свою чергу свідчить, що право на представництво у справах вказаної категорії мають лише особи, визначені частиною першою статті 60 ЦПК України, тобто адвокат або законний представник.

При цьому особа, що не є адвокатом чи законним представником позивача, не має права здійснювати представництво позивача у справа та користуватися процесуальними правами і обов`язками особи, яку вона представляє, визначені статтями 43, 49, 175 ЦПК України, зокрема подавати до суду позовні заяви.

Пунктом 2 частини першої статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщопозовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Оскільки в підготовчому судовому засіданні встановлено, що позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини від імені позивача ОСОБА_1 було підписано ОСОБА_2 , який не є адвокатом чи законним представником позивача та відповідно не має права на представництво позивач і здійснення права та обов`язків останнього, суд приходить до висновку, що вказаний позов необхідно залишити без розгляду на підставі пункту 2 частини першої статті 257 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 19, 58, 60, 61 64, 247, 257, 258-261, 274, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_5 та Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України позивач має право, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, звернутися до суду з позовом в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з момент її підписання суддею та може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду через Новгород-Сіверський районний суд Чернігівської області у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.В. Чепурко