Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 945/495/25
Провадження № 2/945/900/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 березня 2025 року м. Миколаїв

Суддя Миколаївського районного суду Миколаївської області Павленко І.В., розглянув матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про визнання права власності на квартиру,

ВСТАНОВИВ:

13 березня 2025 року ОСОБА_1 (далі - позивач) через свого представника - адвоката Коренко Тетяну Володимирівну звернулися до Миколаївського районного суду Миколаївської області з позовною заявою до Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про визнання права власності на двокімнатну квартиру в багатоквартирному двоповерховому житловому будинку, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 березня 2025 року цивільна справа розподілена головуючому судді Павленко І.В.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі та ознайомившись із зазначеним позовом та додатками до нього, суддя приходить до висновку, що він підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Проте, всупереч цій нормі процесуального законодавства, представник позивача у позовній заяві не зазначив відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з положеннями п. п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою встановлюється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Матеріали позовної заяви містять посилання представника позивача на те, що орієнтований розрахунок судових витрати складає 1250 грн, при цьому представником позивача на підтвердження сплати судового збору до позовної заяви додана квитанція до платіжної інструкції на переказ готівки № 0.0..1 від 20.12.2024 року на суму 1211 грн 20 коп. Поміж інше, як слідує з довідки головного спеціаліста Миколаївського районного суду Миколаївської області Шуріної Н.О. від 13 березня 2025 року, зазначена вище платіжна інструкція в національній валюті від 20.12.2024 року № 0.0..1 про сплату судового збору у сумі 1211 грн 20 коп поєднана з цивільною справою № 945/2959/24 за позовом ОСОБА_1 до Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про визнання права власності на квартиру, судовий збір по вищевказаній справі не повертався.

Отже, представником позивача - адвокатом Коренко Тетяна Володимирівна до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

У зв`язку із наведеним вище, суд позбавлений можливості відкрити провадження за цією справою та призначити її до розгляду.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Європейський суд з прав людини вказує, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, суддя приходить до висновку, що позовна заява повинна бути залишена без руху із наданням строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали судді.

Керуючись ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про визнання права власності на квартиру - залишити без руху, надавши позивачу десятиденний строк для усунення недоліків, який рахується з дня вручення позивачу копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Попередити позивача про наслідки недотримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, що передбачені ч. 3 ст. 185 ЦПК України: якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Водночас повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для повернення позовної заяви.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Павленко