Справа № 536/2308/24
Провадження № 2-во/524/38/25
УХВАЛА

20 березня 2025 року

Автозаводський районний суд міста Кременчука в складі:

головуючого судді Ковальчук Т. М.,

за участю секретаря судового засідання Воблікової І. О.,

розглянувши заяву про виправлення описок у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» про захист прав споживачів (про стягнення боргу, пені та моральної шкоди),

УСТАНОВИВ:

У вересні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Кременчуцького районного суду Полтавської області із позовною заявою, у якій просив стягнути з АТ «Полтаваобленерго» на його користь: 1996,18 грн за неповну оплату боргу у двократному розмірі недовідпущеної електроенергії за тарифом 4,32 грн на відкритий у ТОВ «Полтаваенергозбут» особовий рахунок № НОМЕР_1 ; 57538,71 грн боргу у вигляді 3% пені за кожен день за дві тисячі п`ятдесят днів прострочення з 25 січня 2019 року по 06 вересня 2024 року на відкритий у ТОВ «Полтаваенергозбут» особовий рахунок № НОМЕР_1 ; 552000,00 грн моральної шкоди, завданої йому внаслідок позбавлення можливості отримання в повному обсязі послуги щодо розподілу електричної енергії.

Розпорядженням голови Кременчуцького районного суду Полтавської області № 33 від 07 жовтня 2024 року справу направлено до Автозаводського районного суду міста Кременчука у зв`язку з неможливістю утворити новий склад суду після задоволення відводів (самовідводів).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 жовтня 2024 року визначено головуючого суддю Ковальчук Т. М.

Ухвалою від 28 жовтня 2024 року Автозаводський районний суд міста Кременчука відкрив провадження, призначив справу до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання, яке ухвалою від 10 грудня 2024 року закрив та призначив справу до судового розгляду.

18 березня 2025 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описок, у якій він стверджує про наявність в зазначених ухвалах суду описок щодо дати звернення позивача до суду та зазначенні позовних вимог. Так, позивач зазначає, що дата подання його позову 06 вересня 2024 року, натомість в ухвалі суду від 28 жовтня 2024 року зазначено «10 вересня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Кременчуцького районного суду Полтавської області із зазначеною позовною заявою». Ще однією опискою у цій ухвалі позивач зазначає: «Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» про захист прав споживачів», а в ухвалі від 10 грудня 2024 року: «Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» про захист прав споживачів», у той час, на його думку мало бути зазначено: «1) Враховуючи що у хасида красти не можна для надання ОСОБА_1 у повному обсязі послуги розподілу електричної енергії по двократному розміру недовідпущеної електроенергії стягнути з АТ «Полтаваобленерго» борг перед ОСОБА_1 хасидом за віросповіданням за неповну оплату боргу по двократному розміру недовідпущеної електроенергії, за існуючим фіксованим тарифом 4,32 грн в розмірі 1996,18 грн на особовий рахунок хасида о/р НОМЕР_1 відкритий у ТОВ «Полтаваенергозбут»; «2) Враховуючи що у хасида красти не можна згідно імперативних вимог ч. 5 ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів» стягнути з АТ «Полтаваобленерго» борг перед ОСОБА_1 хасидом за віросповіданням у вигляді 3% пені за кожен день з двух тисяч п`ятдесяти двох днів періоду прострочення від 25.01.2019р по 06.09.2024р в розмірі 57538,71 грн на особовий рахунок хасида о/р НОМЕР_1 відкритий у ТОВ «Полтаваенергозбут»; «3) Враховуючи що у хасида красти не можна а АТ «Полтаваобленерго» доволі довго роками, а саме 2019р, 2020р, 2021р, 2022р, 2023р, та 2024р краде кошти в хасида стягнути з АТ «Полтаваобленерго» на користь ОСОБА_1 хасида за віросповіданням моральну шкоду за аналогією ст. 13 ЗУ «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» в розмірі 552000 грн (з розміру не менше одного мінімального розміру заробітної плати за кожен місяць оскільки за таких обставин відшкодування моральної шкоди в мінімальному законодавчо визначеному розмірі відповідає вимогам розумності та справедливості й не може вважатися явно завищеним чи надмірним враховуючи довготривале на протязі двух тисяч п`ятдесяти двох днів прострочення (невиконання умов договору) крадуть двократний розмір недовідпущеної електроенергії чим позбавили можливості позивача в повному обсязі отримати послуги з розподілу електричної енергії в розмірі двократної недовідпущеної електроенергії в обсязі 602,2998 кВт яку зобов`язано надати винна особа АТ «Полтаваобленерго».

Відповідно до частин першої, другої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 вересня 2024 року № 990/162/23, зокрема, зазначила, що «У розумінні процесуального закону описка це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Тобто опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Разом з тим виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Такий висновок щодо застосування інституту виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні викладено в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі № 904/10956/16, від 11.01.2022 у справі № 921/730/13-г/3, від 23.03.2023 у справі № 990/106/22, від 26.04.2023 у справі № 522/22473/15-ц та від 09.05.2023 у справі № 522/22473/15-ц.

Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення».

Аналогічний за змістом висновок викладено і в ухвалі Верховного Суду у справі № 817/777/16, на яку у своїй заяві посилається ОСОБА_1 , зокрема: «Відповідно до частини першої статті 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру описки та очевидні арифметичні помилки. Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) орфографічна, граматична, пунктуаційна помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Такі помилки зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Як правило, описка, як мовна помилка, не спотворює текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: помилкове розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів тощо. Отже, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст, суть судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння)».

Водночас підстави, на які посилається ОСОБА_1 в заяві про виправлення описок, вочевидь підтверджують, що вони стосуються стилістичного викладення ухвал, а не їх істотних недоліків (описок), які впливають на їх зміст. Окрім того, ці ухвали не підлягають виконанню, а позивач не навів конкретних складнощів, які виникають з приводу розуміння таких судових рішень.

При цьому, на думку суду, узагальнення позовних вимог шляхом визначення предмета спору однією фразою та зазначення дати надходження позовної заяви до суду, а не дати її подання, в ухвалах про відкриття провадження у справі та закриття підготовчого провадження, не може свідчити про допущення судом описок.

Ураховуючи наведене, суд не вбачає наявності підстав для задоволення заяви позивача про виправлення описок.

Керуючись статтями 260, 269, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описок в ухвалах Автозаводського районного суду міста Кременчука від 28 жовтня 2024 року та 10 грудня 2024 року у справі № 536/2308/24.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 261 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т. М. Ковальчук