Справа № 369/2556/24
Провадження № 2/369/1669/25
24.02.2025 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Фінагеєвої І.О.,
при секретарі Маснюк А.Р.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу № 369/2556/24 за позовом Заступника керівника Києво-Святошинської прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, -
У лютому 2024 року позивач звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області в інтересах держави в особі Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Позовні вимоги обґрунтовує тим, що Києво-Святошинською окружною прокуратурою під час вивчення стану додержання вимог чинного законодавства щодо відшкодування збитків, завданих порушенням вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища на підвідомчій території, встановлено факт невідшкодування шкоди, заподіяної ОСОБА_1 внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства у розмірі 71 639,88 гривень.
Так, встановлено, що ОСОБА_1 , в період часу з 01 липня 2023 року по 25 липня 2023 року, діючи всупереч ст.ст.4,69 Лісового Кодексу України, п.п.2,3 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою КМУ №761 від 23.03.2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціального дозволу використання лісових ресурсів», без спеціального дозволу на використання лісових ресурсів лісорубного або лісового квитка, маючи на меті здійснити незаконну порубку дерев, прибув на території виділу №11 кварталу №41 та на території виділу №11 кварталу №42 Ірпінського лісництва філії «Київського лісового господарства» ДСГП «Ліси України», що знаходиться в адміністративних межах с. Стоянка Бучанського району Київської області, де діючи умисно, з метою поліпшення свого майнового становища, використовуючи заздалегідь заготовлений інструмент, а саме бензопилу Дніпро-М моделі DSG 52H S/n ZTM 112235, шляхом спилювання до повного відокремлення від кореня, здійснив незаконну вирубку 13 дерев типу дуб сиро ростучий, чим заподіяв державі в особі філії «Київського лісового господарства» ДСГП «Ліси України» істотну шкоду в розмірі 71 639 грн. 88 коп.
Вироком Києво-Святошинського районного суду від 14 листопада 2023 року у справі №369/12853/23 ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення. Вирок суду набрав законної сили з 15 грудня 2023 року.

Згідно розрахунку розміру шкоди, що підтверджений висновком судово-товарознавчої експертизи від 09 серпня 2023 року №4577/22 внаслідок самовільної порубки 13 дерев породи «дуб» діаметрами 15см, 16см, 18см, 20см, 24см, 28см, 28см, 40см, 28см, 30см, 31см, 36см, 38см, що були розташовані на виділі 11 кварталу 42 та виділі 11 кварталу 41 Ірпінського лісництва філії «Київське лісове господарство» ДСГП «Ліси України», ОСОБА_1 спричинено шкоду в розмірі 71 639,88 грн.

Разом із цим, як зазначає позивач, ОСОБА_1 не відшкодував державі майнову шкоду, завдану кримінальним правопорушенням навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконної вирубки лісу у розмірі 71 639,88 грн.

Таким чином, на думку позивача, факт протиправної поведінки відповідача, його вина, шкода, завдана внаслідок порушення ним природоохоронного законодавства, а також причинно-наслідковий зв`язок між діями та завданою шкодою є встановленими, проте шкода в розмірі 71 639,88 гривень, заподіяна незаконною рубкою дерев в добровільному порядку не відшкодована, чим порушено інтереси держави.

У зв`язку із викладеним, позивач просить суд стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області, , 71 639 грн. 88 коп. збитків, заподіяних незаконною порубкою лісу.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 19 лютого 2024 року провадження в справі було відкрито в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 19 вересня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

У судове засідання прокурор Немцев Є.Г. не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити їх у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, причини неявки не повідомив. Судом вживалися заходи щодо належного повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи, шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі «Судова влада України». Відповідач на адресу суду відзиву на позовну заяву не подав, причини неможливості подати відзив суду не повідомив. Будь-яких заяв, клопотань станом на час прийняття рішення до суду не надходило.

Представник Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Причини неявки суду не повідомив. Будь-яких заяв, клопотань станом на дату винесення рішення до суду не надходило.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача та ухвалити по справі заочне рішення.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, заслухавши доводи прокурора, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов такого висновку.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи всупереч ст.ст.4,69 Лісового Кодексу України, п.п.2,3 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою КМУ №761 від 23.03.2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціального дозволу використання лісових ресурсів», без спеціального дозволу на використання лісових ресурсів лісорубного або лісового квитка, маючи на меті здійснити незаконну порубку дерев, прибув на територію виділу №11 кварталу №41 та на території виділу №11 кварталу №42 Ірпінського лісництва філії «Київського лісового господарства» ДСГП «Ліси України», що знаходиться в адміністративних межах с. Стоянка Бучанського району Київської області, де діючи умисно, з метою поліпшення свого майнового становища, використовуючи заздалегідь заготовлений інструмент, а саме бензопилу Дніпро-М моделі DSG 52H S/n ZTM 112235, шляхом спилювання до повного відокремлення від кореня, здійснив незаконну вирубку 13 дерев типу дуб сиро ростучий діаметрами 15см, 16см, 18см, 20см, 24см, 28см, 28см, 40см, 28см, 30см, 31см, 36см, 38см, чим заподіяв державі в особі філії «Київського лісового господарства» ДСГП «Ліси України» істотну шкоду в розмірі 71 639 грн. 88 коп.

Вироком Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 листопада 2023 року у справі № 369/12853/23 затверджено угоду від 16 серпня 2023 року про визнання винуватості між прокурором та підозрюваним. ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді штрафу у розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) грн.00 коп. на користь держави.

Вирок не оскаржувався в апеляційному порядку та набрав законної сили 15 грудня 2023 року.

При ухваленні вказаного вироку судом не вирішувалося питання відшкодування майнової шкоди, цивільний позов в кримінальному провадженні не заявлявся.

Згідно розрахунку розміру шкоди, що підтверджений висновком судово-товарознавчої експертизи від 09 серпня 2023 року № 4577/22, розмір матеріального збитку, заподіяного внаслідок незаконної рубки дерев породи «Дуб» станом на 19 липня 2023 року в кількості 13 штук, діаметр яких становив: 15 см, 16 см, 18 см, 20 см, 24 см, 28 см, 28 см, 40 см, 28 см, 30 см, 31 см, 36 см, 38 см, станом на 19 липня 2023 року, становила: 71 639,88 грн., що відповідно до примітки до ст. 246 КК України є істотною шкодою.

Висновок складено судовим експертом Зєлєніною Є.В. (свідоцтво № 1886 від 09 червня 2017 року, видане на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії України). Відповідно до вимог ст. 70 та ч. 2 ст. 102 КПК України, експерт про відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків за ст.ст. 384 та 385 КК України попереджений.

Згідно вимог ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, який набрали законної сили, є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином встановлено факт протиправної поведінки ОСОБА_1 , його вини та шкоди внаслідок порушення ним природоохоронного законодавства, а також причинно-наслідкового зв`язку між діями та завданою шкодою.

Відповідно до ч. 7 ст. 128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Виходячи зі змісту рішення Конституційного Суду України у справі № 3-рп/99 від 08.04.1999 поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Згідно положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 275 від 19.04.2017, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Державна екологічна інспекція Столичного округу уповноважена здійснювати державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів.

Державна екологічна інспекція Столичного округу не вживала заходів контролю у спірних правовідносинах.

До делегованих повноважень органів місцевого самоврядування згідно з вимогами підпункту 1) п.б) ч.1 ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування» належить здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.

Києво-Святошинською окружною прокуратурою листом № 55-489 вих-24 від 19 січня 2024 року повідомлено Білогородську сільську раду про виявлені порушення інтересів держави. Проте, сільською радою самостійних заходів щодо стягнення з ОСОБА_1 збитків, завданих незаконною порубкою дерев, не вжито.

Білогородська сільська рада листом № 348/02-26 від 08 лютого 2024 року повідомила про те, що не має можливості звернутись до суду з позовом до ОСОБА_1 , про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому середовищу Білогородської територіальної громади у зв`язку з відсутністю коштів для сплати судового збору та пред`явлення позовної заяви.

Вищевказані обставини надають право заступнику керівника Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області на звернення до суду з цивільним позовом в інтересах держави в особі органів, які самостійно це право не реалізували.

Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються цивільним законодавством про відшкодування шкоди, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Лісовим кодексом України.

Державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси (ч. 1 ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Згідно ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Відповідно до частин 1, 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 13 Конституції України та статтею 7 Лісового кодексу України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховуються до спецфондів Державного, обласних та місцевих (сільського, селищного, міського) бюджетів за місцем скоєння правопорушення.

Порушення відповідачем ОСОБА_1 законодавства про охорону навколишнього природного середовища відбулося на території Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області, тому заподіяна правопорушенням шкода незаконною порубкою дерев підлягає стягненню на користь місцевого бюджету Білогородської сільської ради.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

В силу ст. 141 ЦПК України судовий збір у розмірі 3 028,00 грн. підлягає стягненню з відповідача на користь держави, оскільки позивач за подання даного позову звільнений від сплати судового збору відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» (від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 76-82, 89, 141, 263-265, 274, 279 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги Заступника керівника Києво-Святошинської прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави, в особі Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області, шкоду, завдану кримінальним правопорушенням (збитки, заподіяні незаконною порубкою лісу) в розмірі 71 639,88 (сімдесят одна тисяча шістсот тридцять дев`ять) грн. 88 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн. 00 коп.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Заочне рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом 30 днів з дня винесення рішення суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про позивача: Києво-Святошинська окружна прокуратура Київської області, , адреса місцезнаходження: 08131, Київська область, Бучанський район, с. Софіївська Борщагівка, вул. Соборна, 67.

Інформація про позивача: Білогородська сільська рада Бучанського району Київської області: , адреса місцезнаходження: 08140, Київська область, Бучанський район, с. Білогородка, вул. Володимирська, 33.

Інформація про відповідача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Суддя: Інна ФІНАГЕЄВА