Справа №489/1172/25
Провадження №2/489/1448/25
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

10 березня 2025 м. Миколаїв

Ленінський районний суд м. Миколаєва у складі судді Рум`янцевої Н.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

встановив.

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 24.02.2025, позовну заяву залишено без рухута надано позивачу десять днів з дня отримання ним копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом: зазначення місця проживання/перебування відповідача, РНОКПП, поштовий індекс, засоби звязку відповідача; зазначення прохальної частини позовної заяви, способу захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить визначити у рішенні; зазначення назви документів, які долучені до позову; зазначення попереднього розрахунку сум судових витрат, які позивачка понесла та які очікує понести у звязку з розглядом справи; надання підтвердження про те, що позивачкою не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав; надання документу, на підтвердження направлення позовної заяви відповідачу по справі.

Вказана ухвала суду направлялася позивачці в її електронний кабінет, сформований через підсистему «Електронний суд».

06 березня 2025 на виконання ухвали суду від 24.02.2025 до суду надійшло клопотання про витребування доказів, що по суті є заявою про усунення недоліків та додані до неї матеріали.

В заяві про усунення недоліків зазначено лише електронну пошту, номер телефону, РНОКПП та останню відому адресу місця проживання відповідача ОСОБА_2 .

Також в заяві зазначено підтвердження, що позивачкою не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

До заяви про усунення недоліків долучено: копію паспорта позивачки, копію паспорта відповідача та копію свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 .

Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Від змісту позовної заяви залежать дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження у справі і проведення подальших підготовчих дій для розгляду справи у судовому засіданні та при її розгляді по суті, у тому числі і про її судову юрисдикцію та підсудність, про залучення в процес інших осіб, дослідження доказів тощо.

Крім того, від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Вже на стадії пред`явлення позову позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо несення тягаря доказування і довести при пред`явленні позову певне коло фактів, що мають процесуальне значення. Мається на увазі доведення фактів наявності передумов права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Цивільний процесуальний закон не вимагає від позивача правового обґрунтування позову, тобто посилання на норму права, яка регулює спірні правовідносини. Однак, позивач у будь-якому випадку повинен зазначити те право, захисту якого він вимагає, вважаючи його порушеним, невизнаним чи оспорюваним відповідачем.

Частиною 1 статті 47 ЦПК України встановлено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Зміст позовних вимог (п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України) - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду, і має суттєве значення при розгляді справи та відповідно вимагає чіткого визначення, оскільки у випадку задоволення позову, зміст таких вимог викладається у резолютивній частині судового рішення.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Додержання процесуальної форми і змісту заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

При цьому, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позовні вимоги викладено не чітко та не коректно, такі є незрозумілими (неконкретизованими), що унеможливлює визначитись з позовними вимогами до відповідача, оскільки у випадку задоволення позову, зміст таких вимог викладається у резолютивній частині судового рішення, а відтак позовні вимоги підлягають уточненню.

Таким чином, позивачка не усунула недоліки позовної заяви, а саме: позов не в повній мірі відповідає структурі документу, зокрема, не містить: прохальної частини позову; зазначення способу прав та інтересів, які позивачка просить визначити у рішенні; не зазначено назви документів, які долучені до позовної заяви; не зроблено попереднього розрахунку суми судових витрат, які позивачка понесла і які очікує понести у звязку з розглядом справи; не надано доказів направлення відповідачу копії позовної заяви з додатками.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про те, що позов ОСОБА_1 не відповідає вимогам чинного законодавства, що позбавляє суд можливості вирішити питання щодо відкриття провадження у справі, а тому наявні підстави для прийняття рішення про повернення позовної заяви позивачці, оскільки останньою не виконано вимоги ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва від 24.02.2025 та не усунуто недоліки позовної заяви в повному обсязі як того вимагає Закон. При цьому, заяв про надання додаткового строку для усунення визначених судом недоліків від позивача не надходило.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили після її підписання та може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи в порядку статті 355 ЦПК України безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua або за веб-адресою Судової влади України: https://court.gov.ua/fair/.

Повний текст судового рішення складено «10» березня 2025.

Суддя Н.О. Рум`янцева