КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 березня 2025 року місто Київ

єдиний унікальний номер справи: 939/323/22

номер провадження: 22-ц/824/6879/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Верланова С.М. (суддя - доповідач),

суддів: Невідомої Т.О., Нежури В.А.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бородянського районного суду Київської області від 26 листопада 2024 року у складі судді Міланіч А.М., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення земельних ділянок в натурі,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 26 листопада 2024 року в позові ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, 15 січня 2025 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду, направивши її через Електронний кабінет, в якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову у повному обсязі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 31 січня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та їй надано десятиденний строк з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків скарги, а саме, доплатити судовий збір у розмірі 595 грн 44 коп., а також долучити до апеляційної скарги належні докази надсилання копії апеляційної скарги іншим учасникам справи.

Копію вказаної ухвали Київського апеляційного суду від 31 січня 2025 року ОСОБА_1 отримала 13 лютого 2025 року, що підтверджується звітом про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду до її Електронного кабінету.

Тому останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги з урахуванням вихідного дня було 24 лютого 2025 року.

З матеріалів справи вбачається, що заяву про усунення недоліків апеляційної скарги представник ОСОБА_1 - адвокат Негода К.О. направила до Електронного суду апеляційної інстанції 04 березня 2025 року о 23 год 19 хв. через Електронний кабінет.

Відповідно до ч.5 ст.124 ЦПК України останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.

Оскільки заяву про усунення недоліків апеляційної скарги представник ОСОБА_1 - адвокат Негода К.О. направила на електронну адресу суду апеляційної інстанції 04 березня 2025 року о 23 год 19 хв., тобто після закінчення робочого часу, то така заява вважається подана та зареєстрована суді наступного робочого дня, тобто 05 березня 2025 року.

Таким чином, заяву про усунення недоліків апеляційної скарги представник ОСОБА_1 - адвокат Негода К.О. подала з пропуском строку, встановленого ухвалою Київського апеляційного суду від 31 січня 2025 року.

Отже недоліки, які зазначені в ухвалі Київського апеляційного суду від 31 січня 2025 року, ОСОБА_1 у встановлений цією ухвалою строк, не усунула.

У заяві про усунення недоліків апеляційної скарги представник ОСОБА_1 - адвокат Негода К.О. вказує, що строк на усунення недоліків апеляційної скарги нею пропущено з об`єктивних та незалежних причин, які є поважними.

Вказує, шо про існування ухвали Київського апеляційного суду від 31 січня 2025 року ОСОБА_1 дізналася від адвоката Негоди К.О. 03 березня 2025 року, так як позивачка перебуває за кордоном з метою збереження свого життя та дитини через масові ракетні обстріли на території України. Через вимушене перебування за кордоном позивачка не мала можливості особисто отримувати судові документи та у зв`язку з цим звернулася за правовою допомогою і уклала договір з адвокатом 03 березня 2025 року. Позивачка також не мала доступу до кваліфікованого електронного підпису (далі - КЕП), оскільки він був пошкоджений, що унеможливило оперативне ознайомлення з ухвалою через Електронний суд.

Зазначає, що пошкодження КЕП не дозволило позивачці подати відповідні документи в електронному вигляді та своєчасно здійснити оплату судового збору. Обмежений доступ до українських банківських сервісів за кордоном ускладнив процес здійснення оплати судового збору та отримання відповідних підтверджень.

Також вказує, що у зв`язку з особливістю здоров`я, а саме, наявністю у позивачки інвалідності 3-ої групи ускладнився процес самостійного усунення недоліків через неможливість здійснити дані дії самостійно.

Крім того, представник позивачки звертає увагу, що подавати апеляційну скаргу через Електронний суд ОСОБА_1 допомагав Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги в рамках первинної правової допомоги, так як вона в силу інвалідності та віку не вміє самостійно ним користуватися. Вказує, що дізнавшись 03 березня 2025 року про наявність ухвали апеляційного суду, позивачка звернулась до центру правової допомоги, проте їй повідомили, що це вже вторинна правнича допомога і для неї необхідно подавати документи та довідки з податкової і Пенсійного фонду України, що є неможливим через перебування позивачки за кордоном. Крім того, для оформлення безоплатної правничої допомоги необхідно особисто з`явитися до центру. Тому позивачка звернулась до адвоката Негоди К.О. 03 березня 2025 року для укладення договору про надання правничої (правової) допомоги. Адвокат Негода К.О. дізналась про існування даної ухвали суду з Єдиного реєстру судових рішень та сайту Київського апеляційного суду.

Апеляційний суд не приймає до уваги вказані доводи представника ОСОБА_1 - адвоката Негоди К.О. з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст.14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Із 18 жовтня 2023 року в Україні введено в дію Закон від 29 червня 2023 року № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, у зв`язку з чим певні статті ЦПК України були викладені в редакції вказаного Закону.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу (абз.2 ч.5 ст.14 ЦПК України).

Як вбачається з матеріалів справи, апеляційну скаргу від 15 січня 2025 року ОСОБА_1 подала до Київського апеляційного суду через Електронний кабінет, що об`єктивно вимагало наявність у ОСОБА_1 чинного КЕП для входу в систему.

Із наданої адвокатом Негодою К.О. фотокопії паспорта громадянина України для виїзду за кордон, виданого на ім`я Чайки І.В., вбачається, що ОСОБА_1 перебуває за межами України з 30 листопада 2024 року.

Тобто станом на час подання апеляційної скарги від 15 січня 2025 року ОСОБА_1 вже перебувала за межами України й мала чинний кваліфікований електронний підпис.

Ці обставини спростовують твердження адвоката Негоди К.О. про те, що через своє перебування за кордоном позивачка не мала можливості отримувати судові документи.

Апеляційний суд не приймає до уваги доводи адвоката Негоди К.О. про те, що ОСОБА_1 не мала доступу до КЕП через те, що він був пошкоджений, що унеможливило оперативне ознайомлення з ухвалою апеляційного суду через Електронний суд, з таких підстав.

Так, із доданої до заяви про усунення недоліків фотокопії знімку екрана дисплея із повідомленням про невірний пароль чи пошкодження особистого ключа неможливо встановити кому належить такий КЕП, коли саме зроблений знімок цього екрану та в чому саме полягає помилка (невірний пароль чи пошкоджений КЕП).

Крім того, навіть за умови, що цей КЕП дійсно належав ОСОБА_1 та був пошкоджений протягом строку, встановленого судом для усунення недоліків апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що навіть перебуваючи за кордоном, ОСОБА_1 могла віддалено (без особистої присутності особи) сформувати новий КЕП у порядку, передбаченому п.2 ч.2 ст.22 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», оскільки вона вже мала раніше оформлений КЕП та проходила особисту верифікацію.

Також апеляційний суд враховує, що оскільки ОСОБА_1 , перебуваючи за кордоном 03 березня 2025 року змогла укласти та підписати з адвокатом Негодою К.О. договір про надання правничої допомоги №183, то вона мала чинний КЕП.

Доводи заяви адвоката Негоди К.О. про те, що подавати апеляційну скаргу через Електронний суд ОСОБА_1 допомагав Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги в рамках первинної правової допомоги, у зв`язку з тим, що вона самостійно не вміє ним користуватися, колегія суддів відхиляє, оскільки ці твердження, по-перше, не підтверджені будь-якими доказами, а по-друге, не мають правого значення для вирішення судом питання про дотримання строків на усунення недоліків апеляційної скарги.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що ст.68 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Каракуця проти України» зазначив, що неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків. ЄСПЛ наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Оскільки ОСОБА_1 особисто подала апеляційну скаргу через Електронний суд, то твердження в заяві про те, що вона не вміє самостійно ним користуватися, є неспроможними.

До того ж апеляційний суд критично оцінює доводи заяви про те, що ОСОБА_1 не вміє самостійно користуватися Електронним судом через інвалідність та вік, оскільки, як вказує адвокат Негода К.О., позивачці встановлено інвалідність 3-ої групи через протезування ноги, що саме по собі не свідчить про зниження її сенсорних чи когнітивних функцій. При цьому, з наявного у справі паспорту громадянина України вбачається, що ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто наразі їй повних 45 років, а відтак вона не є особою похилого віку.

Крім того, за даними Єдиного державного реєстру судових рішень ухвала Київського апеляційного суду від 31 січня 2025 року про залишення апеляційної скарги ОСОБА_1 без руху з 03 лютого 2025 року перебувала у вільному публічному доступі, а тому в силу вказаної вище преюдиційної практики ЄСПЛ позивачка як учасник судового провадження та ініціатор апеляційного перегляду справи, була зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до висновку, що наведені адвокатом Негодою К.О. підстави пропуску позивачкою строку на усунення недоліків апеляційної скарги є неповажними.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно із ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ураховуючи наведене, апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід вважати неподаною та їй повернути відповідно до вимог ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України.

При цьому, слід наголосити, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення (ч.7 ст.185 ЦПК України).

Керуючись ст.ст. 356, 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бородянського районного суду Київської області від 26 листопада 2024 року вважати неподаною та їй повернути.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді: