Справа № 331/3400/24
Провадження № 2-п/331/10/2025
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2024 року місто Запоріжжя

Жовтневий районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого - судді Антоненка М.В.,

при секретарі: Байрамовій Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 17.09.2024 року,-

ВСТАНОВИВ :

До Жовтневого районного суду м. Запоріжжя надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 17.09.2024 року.

В обґрунтування заяви зазначено, що 17.089.2024 року Жовтневим районним судом міста Запоріжжя, було ухвалено заочне рішення, у цивільній справі, за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості, відповідно до якого:

Позовну заяву АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УНІВЕРСАЛ БАНК» (місце знаходження: м. Київ, вул. Автозаводська, буд. 54/19, ) заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 21 грудня 2017 року в сумі 176705 (сто сімдесят шість тисяч сімсот п`ять) гривень 23 копійки, судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок.

Відповідно до ст.. 284 ЦПК України:

1.Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

2.Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

3.Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

4.Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропущення з інших поважних причин.

Зазначає, що про розгляд справи за № 331/3400/24, який здійснювався Жовтневим районним судом міста Запоріжжя, йому стало відомо лише після прийняття рішення від 17.09.2024 року. Дане рішення суду з`явилось у його застосунку «Дія» - 18.09.2024 року.

Стаття 288 ЦПК визначає:

1.Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або/ не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив па ппюнну заяви з поважних причті, і докази, на які він посилаєтеся, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

2.Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

3.Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Щодо поважності причин не з`явлення в судове засідання та (або) не повідомлення про причіпні неявки, а також не подання відзиву на позовну заяву, зазначає наступне:

ОСОБА_1 відповідач по справі не з`явився у судове засідання, на якому було ухвалено спірне судове рішення та не повідомив про причини своєї неявки відносно цього засідання, а також не подав відзив на позовну заяву виходячи з того, що не був належним чином повідомлений про календарну дату проведення вказаного судового засідання, а тому не знав про таке повідомлення та відповідно його не бачив.

Зазначає, що жодні поштові повідомлення, позовна заяву банку (з додатками) та судові повістки про виклик до суду йому не надходили та відповідно він їх не отримував.

На момент підписання кредитного договору він був зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 . Після цього у кінці 2017 р. змінив адресу реєстрації на АДРЕСА_2 . 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан. В наслідок ворожих обстрілів та наближеністю зони бойових дій до міста Запоріжжя, він з кінця 2022 року не проживає за місцем реєстрації АДРЕСА_2 та містом попередньої реєстрації АДРЕСА_1 . Це житло взагалі зачинено та там ніхто не проживає. Фактичне місто проживання - АДРЕСА_3 .

Оскільки позовна заява (з додатками) та судова повістка не надходила і особисто йому не вручена, він не надав відзив на позовну заяву, не з`явився в судове засідання та не повідомив суд про причину своєї неявки.

Неповідомлення відповідача у встановленому законом порядку про розгляд справи позбавило його передбачених ч. 2, 3, 6 ст. 43 ЦПК України, прав, зокрема подавати докази, подавати клопотання та заяви, надавати пояснення суду, користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами, які мають істотне значення для вирішення справи. А також призвело до ухвалення неправильного заочного рішення судом.

Крім того зазначає, що 21.12.2017 він підписав Анкету-заяву до Договору про падання банківських послуг. Анкета-заява разом з Умовами. Тарифами. Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про наданим банківських послуг.

На підставі укладеного Договору йому було надано кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку.

В наслідок порушення зобов`язання за вказаним договором, виникла заборгованість, що станом на 26.03.2024 року становить 176 705,23 гривень.

З тексту судового рішення, яке надійшло йому на порталі «Дія» вбачається :

«На підставі укладеного договору відповідач ОСОБА_1 отримав кредит у розмірі 80000,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка НОМЕР_2 .

У зв`язку з порушенням відповідачем взятих на себе кредитних зобов`язань, станом на 26.03.2024 утворилась заборгованість у розмірі 176705,23 гривень (тіло кредиту). Розрахунок заборгованості по кредиту відповідача перед Акціонерним товариством «Універсал Банк» станом на 31 травня 2024 року свідчить про те, що сума заборгованості по наведеній вище сумі відповідачем не погашена».

Тобто відповідно до рішення суду він брав кредит у розмірі 80000 гривень, а суд стягує вже 176 705,23 гри. (більше ніж вдвічі більшу суму).

Звертає увагу суду на те, що незаконність визначення цієї суми полягає в тому, що вона створює подвійну відповідальність Відповідача перед Позивачем, що забороняється нормами статті 61 Конституції України відповідно до якої ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Позиція Верховного Суду України, який в своїй постанові від 21.10.2015р. по справі №6-2003цс15 (обов`язковій до виконання) зазначив наступне:

«Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі ш;ии гідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).

Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).

За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.»

Також звертає увагу суду, що Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, після спливу строку позовної давності, що є підставою для відмови в його задоволенні, обґрунтування чого полягає в наступному:

Відповідно до ст. 256 ЦК У Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Відповідно до ст. 267 ЦКУ сплив позовної давності, про застосування якої заявлено сторонок) у спорі, с підставою для відмови у позові.

Для того, щоб обґрунтувати позицію відносно того, що позов був поданий після спливу строку позовної давності спочатку потрібно встановити момент, в який розпочався перебіг позовної давності відносно позовних вимог про виконання спірного кредитного зобов`язання.

Виходячи з того, що спірне кредитне зобов`язання має строк його виконання, законодавство України по відношенню до такого виду зобов`язання момент, в який розпочинається перебіг позовної давності, визначає в ст. 261 ЦКУ відповідно до якої перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Відповідно до ст. 257 ІІКУ України загальна позовна давність встановлюється тривалістю три роки.

Статтею 1054 ЦК України визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно зі ст. 1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. Згідно зі статтями 526. 530, 610, частиною першою статті 612 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином у встановлений термін відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства.

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Якщо в зобов`язанні встановлено строк (термін його виконання, то воно підлягає виконанню В цей строк (термін). 1 при цьому в законодавстві визначаються різні поняття: як «строк дії договору», так і «строк (термін) виконання зобов`язання» (статті 530, 631 ЦК України). Одним з видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк.

При цьому перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України).

Відповідно до частини п`ятої статті 261 ЦК України за зобов`язаннями, строк виконання яких не визначений або визначений моментом вимоги, перебіг позовної давності починається від дня, коли у кредитора виникає право пред`явити вимогу про виконання зобов`язання.

Зазначає, що банком було подано до суду позовну заяву про порушення свого права - лише у червні 2024 року, з цього випливає, що до спірного кредитного зобов`язання слід застосувати позовну давність.

За змістом статті 266 ЦК України зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги (стягнення неустойки, накладення стягнення на заставлене майно).

Розгляд справи за відсутності відповідача позбавило останнього права подати заяву про застосування строків позовної давності, котрі на час розгляду справи сплинули.

На його думку вказана обставина є суттєвим порушенням його прав та посеред іншого - підставою для перегляду заочного рішення суду.

На підставі вищевикладеного просить суд переглянути заочне рішення Жовтневого районного суду міста Запоріжжя від 17.09.2024 року по справі № 331/3400/24. Скасувати заочне рішення Жовтневого районного суду міста Запоріжжя від 13.09.2024 року по справі № 331/3400/24 та призначити справу для розгляду в загальному позовному провадженні.

У судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явився. Про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Причину неявки до суду не сповістив.

Представник позивача Акціонерного товариства «Універсал Банк» у судове засідання не з`явилась. Про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Причину неявки до суду не сповістив.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

У зв`язку із неявкою в судове засідання сторін, відповідно до ч. 2ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписуючого пристрою не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного.

Заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 17.09.2024 року позовну заяву АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УНІВЕРСАЛ БАНК» (місце знаходження: м. Київ, вул. Автозаводська, буд. 54/19, ) заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 21 грудня 2017 року в сумі 176705 (сто сімдесят шість тисяч сімсот п`ять) гривень 23 копійки, судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок.

Згідно частини першої статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Зі змісту ст. 288 ЦПК України випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе лише у випадку встановлення судом двох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Матеріали справи свідчать про те, що ОСОБА_1 судову повістку про виклик до суду на 17.09.2024 року на 09 год. 30 хв. не отримував. Оскільки в матеріалах справи знаходяться конверт на якому зазначено причину повернення: «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до положень ст. 128 ЦПК України, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно із вимогою частини першої та другої статті 76 ЦПК України судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку.

Тому суд приходить до висновку, що це є поважною причиною пропуску ОСОБА_1 судового засідання у Жовтневому районному суді м. Запоріжжя 17.09.2024 року на 09 год. 30 хв.

Заочне рішення суду від 17.09.2024 року було направлено відповідачу по справі 19.09.2024 року. На адресу суду повернувся конверт на якому зазначено причину повернення: «адресат відсутній за вказаною адресою». У матеріалах справи відсутні будь-які документи. які підтверджують отримання ОСОБА_1 рішення суду.

Як слід з матеріалів справи, про наявність заочного рішення ОСОБА_1 дізнався через за стосунок «Дія» 18.09.2024 року.

Згідно з ч. 1 ст. 284 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України ), заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заявник ОСОБА_2 зазначає, що він не з`явився у судове засідання та не подав відзиву на позовну заяву з поважних причин, бо він не отримував поштової кореспонденції, оскільки з кінця 2022 року не проживає за місцем реєстрації АДРЕСА_2 та містом попередньої реєстрації АДРЕСА_1 . Фактичним місцем проживання ОСОБА_1 є АДРЕСА_3 . Крім того, докази, на які він спирається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Крім того, зазначає, що позивачем не вірно нарахована сума боргу, оскільки до спірних правовідносин повинна бути застосована позовна давність.

Із змісту ч. 1 ст. 284 ЦПК України вбачається, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Як на думку суду, заява про перегляд заочного рішення суду є обґрунтованою та містить заперечення, які слід ретельним чином дослідити в судовому засіданні, що в свою чергу, може суттєво вплинути на прийняте судом рішення. Крім того, дійсно відповідач ОСОБА_1 не був присутній у судовому засіданні 17.09.2024 року та не мав можливості приймати участь у змагальному процесі, оскільки не отримував поштову кореспонденцію, оскільки з кінця 2022 року мешкає у Київській області, а саме у м. Гостомель.

На підставі викладеного, суд вбачає підстави для скасування заочного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав докази, на які він посилається та які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 17.09.2024 року - задовольнити.

Заочне рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя по справі № 331/3400/24 від 17.09.2024 року по справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості- скасувати.

Розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити розгляд цієї справи у підготовче судове засідання, яке відбудеться в приміщенні Жовтневого районного суду м. Запоріжжя 05.06.2025 року 10 годині 30 хвилин.

Встановити відповідачам 15 (п`ятнадцятиденний) строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву, в якому викладаються заперечення проти позову.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 178 ЦПК України до відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Зобов`язати відповідачів одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копію такого відзиву та доданих до нього документів позивачу.

Роз`яснити, що у разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Учасники процесу можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб адресою сторінки на офіційному веб порталі судової влади України: http://court. gov.ua/fair/sud0808.

Копію ухвали надіслати сторонам для відома та виконання.

У судове засідання викликати сторони по справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу підписано суддею 18.03.2025 року.

Суддя: М.В.Антоненко