Справа № 643/4701/24
Провадження № 2/643/368/25
УХВАЛА

17.03.2025 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді: Новіченко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання: Єрмакової А.О.,

представника позивача: Ралка С.С.,

представника відповідача: Громова О.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до Харківської міської ради

про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернулася до Московського районного суду м. Харкова з позовом до Харківської міської ради (далі відповідач), відповідно до змісту якого просить суд:

-встановити юридичний факт постійного сумісного проживання ОСОБА_1 із ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини за адресою АДРЕСА_1 ;

-визнати за ОСОБА_1 право власності на частину квартири за адресою АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою від 10.05.2024 року Московський районний суд м. Харкова позовну заяву ОСОБА_1 залишив без руху, встановив позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- належних доказів на підтвердження повноважень адвоката Ралко Сергія Сергійовича;

- документів на підтвердження дійсної вартості спірного нерухомого майна на момент звернення до суду з даним позовом, а також доказів доплати судового збору за вимогу майнового характеру у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- доказів на підтвердження доплати судового збору у розмірі 211, 20 грн. за вимогу немайнового характеру;

- уточненої позовної заяви із зазначенням ціни позову; наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; уточнених позовних вимог, викладених у п. 3 прохальної частини позову.

24.05.2024 року представником позивача подана заява про усунення недоліків позовної заяви. Однак, ухвала суду від 10.05.2024 року виконана не в повному обсязі.

Ухвалою від 16.04.2024 року Московський районний суд м. Харкова продовжив позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, надавши строк 10 днів з дня вручення копії даної ухвали, шляхом подання до суду:

- документів на підтвердження дійсної вартості спірного нерухомого майна на момент звернення до суду з даним позовом, а також доказів доплати судового збору за вимогу майнового характеру у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- уточненої позовної заяви із зазначенням ціни позову та уточнених позовних вимог, викладених у п. 3 прохальної частини позову.

28.06.2024 року на виконання вимог вищезазначеної ухвали представником позивача подано до суду заяву про усунення недоліків.

Ухвалою від 03.07.2024 року Московський районний суд м. Харкова прийняв позов до розгляду та відкрив провадження у справі № 643/4701/24, розгляд справи вирішив здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 25.07.2024 року.

25.07.2024 року розгляд справи відкладено на 13.09.2024 року у зв`язку з перебуванням судді Новіченко Н.В. у нарадчій кімнаті.

13.09.2024 року представником відповідача подано клопотання про відкладення розгляду справи.

13.09.2024 року підготовче засідання відкладено на 31.10.2024 року за клопотанням представника відповідача.

04.10.2024 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву.

10.10.2024 року представником позивача подано відповідь на відзив.

31.10.2024 року протокольною ухвалою суд встановив позивачу строк для подання відповіді на відзив до 14.11.2024 року, встановив відповідачу строк для надання заперечень до 28.11.2024 року, підготовче засідання відкладено на 11.12.2024 року.

13.11.2024 року представником позивача подано клопотання про продовження строку для надання уточненої позовної заяви та підтверджуючих документів у справі.

06.12.2024 року представником позивача подано уточнену позовну заяву, відповідно до змісту якої просить суд:

- здійснити заміну первісного відповідача Харківську міську раду на належного відповідача ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 );

- встановити юридичний факт постійного сумісного проживання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) із ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини за адресою АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) право власності на частину квартири за адресою АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

10.12.2024 року представником позивача подано клопотання про відкладення розгляду справи.

11.12.2024 року представником відповідача подано клопотання про відкладення розгляду справи.

11.12.2024 року розгляд справи відкладено на 04.02.2025 року у зв`язку з неявкою учасників справи.

04.02.2025 року підготовче засідання відкладено на 17.03.2025 року за клопотанням представника позивача.

06.02.2025 року представником позивача подано уточнену позовну заяву.

13.03.2025 року представником позивача подано клопотання про витребування з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (61146, м. Харків, вул. Валентинівська, буд. 27-Г) копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , 1940 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1

У підготовчому засіданні 17.03.2025 року представник позивача підтримав раніше подане клопотання про витребування додаткових доказів у справі. Разом з цим, представник позивача подану 13.03.2025 року уточнену позовну заяву просив залишити без розгляду до отримання відомостей про коло спадкоємців.

Представник відповідача у підготовчому засідання 17.03.2025 року не заперечував проти задоволення клопотання представника позивача про витребування додаткових доказів у справі.

Розглянувши подану представником позивача уточнену позовну заяву від 13.03.2025 року, суд зазначає наступне.

Статтею 183 ЦПК України встановлено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення, частина 2 якої передбачає, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

У п. 36 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 11.09.2024 у справі № 930/191/23 зазначено, що підпис - це графічний знак або набір знаків, який особа ставить на документі для підтвердження його автентичності, згоди або авторства.

Отже, підпис - це графічне накреслення, що позначає виконавця підпису та наноситься ним з метою посвідчення. Як почерковий об`єкт підпис має характерні риси. Зокрема, це посвідчувальний знак обов`язково певної особи; виконується нею власноруч у вигляді графічного креслення; наноситься на документ з метою посвідчення різних фактів та подій.

Разом з тим, звернення до суду передбачає, зокрема, надання суду належних доказів дійсної волі учасника справи (заявника) на подання заяви та відображення даної волі у проставленому на заяві заявником або його представником власноручного підпису. Зазначене дає змогу суду виключити будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого волевиявлення на звернення до суду з заявою.

Адресовані суду заяви або клопотання у паперовій формі мають бути підписані безпосередньо самим учасником судового процесу, яким подається відповідний процесуальний документ.

Виконання цієї вимоги є умовою прийнятності заяви та можливості її розгляду по суті.

Тобто, у разі подання процесуального документа в паперовому варіанті, він має містити власноручний підпис особи, яка його подає. У випадку подання такого документа до суду в електронній формі, він повинен бути скріплений електронним цифровим підписом такої особи (підписанта).

У даному випадку, уточнена позовна заява надійшла до суду засобами поштового зв`язку, однак представником позивача не підписана.

Згідно з ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

На підставі викладеного, уточнена позовна заява представника позивача відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України підлягає поверненню без розгляду.

Розглянувши у підготовчому засіданні клопотання представника позивача про витребування додаткових доказів у справі суд вирішив задовольнити його, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

При цьому, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (ч. 5 ст. 263 ЦПК України).

Частиною 3 ст. 2 ЦПК України визначено, що однією з основних засад цивільного судочинства є змагальність сторін.

Положення ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначають, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 5 ст. 81 ЦПК України).

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Частинами 1, 2 ст. 83 ЦПК України передбачено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Водночас, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази (ч. ч. 1-3 ст. 84 ЦПК України).

Слід звернути увагу на те, що приписи статті 84 ЦПК України не обмежують суд в праві витребувати необхідні для розгляду справи докази колом учасників даного судового процесу, тобто суд наділений правом витребувати такі докази також від інших підприємств, установ та організацій, державних та інших органів чи посадових осіб, незалежно від їх участі у справі.

Необхідно враховувати, що за змістом системного аналізу приписів статей 89, 263, 376 ЦПК України, з метою забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення, на суд покладено обов`язок всебічно та повно з`ясувати і дослідити обставини справи, що мають значення для її вирішення по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

При цьому, згідно з п. п. 1 та 2 ч. 1 ст. 376 ЦПК України неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, є підставами для скасування або зміни судового рішення.

Таким чином, суд, розглядаючи справу, має вживати заходів до всебічного й повного встановлення обставин спору, що не суперечить принципу змагальності, оскільки останній відображається в змісті процесуальних прав та обов`язків осіб, що беруть участь у справі та реалізується в сукупності з принципами рівності, диспозитивності та безпосередності, проте суд наділяється в тому числі організаційно-розпорядчими повноваженнями, необхідними для здійснення ним функцій органу правосуддя та прийняття законних і обґрунтованих судових актів.

Слід зазначити, що вказані висновки в тому числі відповідають рекомендаціям Ради Європи, членом якої є Україна.

Так, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями proprio motu, щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Крім того, відповідно до пункту 62 Додатку до Рекомендації CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, ухваленої Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 р. на 1098 засіданні заступників міністрів, - судді повинні розглядати кожну справу з належною ретельністю та впродовж розумного строку.

За таких обставин, заявлене представником позивача клопотання про витребування додаткових доказів підлягає задоволенню.

Враховуючи відсутність у матеріалах справи належних достатніх доказів для закриття підготовчого провадження і переходу до розгляду справи по суті, необхідність витребування нових доказів, а також з метою дотримання процесуальних прав сторін, рівності сторін перед законом і судом, змагальності, дотримання принципів диспозитивності та пропорційності, закріплених положеннями статей 7, 13-15 ЦПК України та виконання завдань підготовчого провадження, суд вважає за необхідне оголосити у підготовчому засіданні перерву згідно з п. 4 ч. 5 ст. 198 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 84, 189, 198 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Уточнену позовну заяву представника позивача адвоката Ралка Сергія Сергійовича повернути без розгляду.

2. Оголосити у підготовчому засіданні перерву до 28.04.2025 року о 10:00 год. Підготовче засідання відбудеться у приміщенні Московського районного суду м. Харкова (м. Харків, пр. Ювілейний, буд. 38-Є, каб. 48).

3. Явку сторін у підготовче засідання визнати обов`язковою.

4. Клопотання позивача про витребування додаткових доказів задовольнити.

5. В порядку ст. 84 ЦПК України витребувати у П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (61146, м. Харків, вул. Валентинівська, буд. 27-Г) належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , 1940 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

6. Попередити П`яту Харківську міську державну нотаріальну контору, що відповідно до ч. 7 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

7. Звернути увагу сторін на положення ст. ст. 81, 83, 84 ЦПК України щодо порядку подання доказів, наслідків неподання їх та доказів їх направлення іншим учасникам справи, а також щодо порядку витребування доказів.

8. Попередити сторін, що відповідно до ч. 2 ст. 126 ЦПК України документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

9. Роз`яснити сторонам, що копії письмових та електронних доказів, які подаються, повинні бути оформлені у відповідності до вимог ст. ст. 95, 100 ЦПК України.

10. Відповідно до ст. 261 ЦПК України дана ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

11. Сторони можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному вебпорталі «Судова влада України» за вебадресою: https://ms.hr.court.gov.ua/sud2027/.

Суддя Н.В. Новіченко