Провадження №: 2/755/4545/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" березня 2025 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Булгакової Є.І.,

представника позивача в режимі відеоконференції - ОСОБА_1 ,

відповідача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання сторони відповідача про призначення судово-почеркознавчої експертизи в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про розірвання договору, стягнення заборгованості з орендної плати та усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення, -

у с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про розірвання договору, стягнення заборгованості з орендної плати та усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення.

02.09.2024 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому, зокрема, міститься клопотання сторони відповідача про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи. У відзиві вказано, що відповідачка ніколи не укладала з позивачкою договору оренди житла і підпис на цьому договорі вона не ставила та впевнена, що судовий експерт це підтвердить. Навіть за візуальними ознаками підпис на договорі оренди не відповідає справжньому підпису відповідачки.

У підготовчому засіданні відповідачка та її представник підтримали вимоги клопотання. Представник відповідача скорегував питання для експертизи шляхом виключення питання про те чи належить підпис на договорі позивачці, залишивши лише питання щодо підпису відповідачки. Представник зазначив, що сторона відповідача наполягає на проведенні почеркознавчої експертизи, оскільки відповідачка договору оренди житла не підписувала і єдиний шлях це підтвердити - це проведення судової експертизи. При цьому, від сторони позивача слід витребувати оригінал договору для проведення експертизи. Без проведення почеркознавчої експертизи не можливо встановити істину у цій справі. Проведення експертизи представник просить доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Представник позивача в підготовчому засіданні заперечує проти призначення експертизи, вважає, що на даній стадії призначення експертизи є передчасним та неможливим. Відповідачка користувалась житлом і спочатку треба встановити факт користування житлом та період такого користування.

Суд, вивчивши заявлене клопотання, вислухавши пояснення учасників підготовчого провадження, дослідивши матеріали справи приходить до висновку про те, що клопотання підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що сторона позивача вимагає стягнення з відповідачки 612000,00 грн. як заборгованість з орендної плати за договором оренди житла від 05.02.2020 року.

При цьому, сторона відповідача категорично заперечує укладення з позивачкою відповідного договору оренди житла та підписання його відповідачкою.

Відповідно до положень ст.ст. 76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

За змістом ст. 102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи.

Згідно ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

За змістом ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). У разі необхідності суд може заслухати експерта щодо формулювання питання, яке потребує з`ясування, та за його клопотанням дати відповідні роз`яснення щодо поставлених питань. Суд повідомляє учасників справи про вчинення зазначених дій, проте їх неявка не перешкоджає вчиненню цих дій. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. У разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями.

Сукупність обставин, що зазначені у ст. 103 ЦПК України в даному випадку наявна, оскільки для з`ясування питання підписання відповідачкою договору оренди жила необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо і сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань.

Стосовно заперечень сторони позивача суд зазначає, що фактичне користування чи не користування відповідачкою житлом зазначеним у договорі оренди не є перешкодою для призначення у справі експертизи, адже вимоги позивача щодо суми стягнення сформовано на умовах відповідного договору оренди, а тому слід встановити чи був укладений такий договір, оскільки відповідачка заперечує підписання нею договору.

Запропоноване представником позивача питання, яке слід поставити на вирішення експертизи, відповідає предмету доказування заперечень сторони відповідача, адже відповідачка заперечуючи проти позову посилається на те, що договору оренди вона з позивачкою не укладала і не підписувала його. При цьому питання, що ставиться на вирішення експертизи, має буди дещо уточнене судом для його вірного розуміння експертами.

Вирішуючи питання про визначення експертної установи, якій слід доручити проведення експертизи суд погоджується із запропонованою представником відповідача експертною установою для проведення відповідної судової експертизи, оскільки Київський науково-дослідний інститут судових експертиз є провідною державною установою та будь-яких заперечень з боку сторони позивача стосовно визначення експертної установи представник позивача суду не наводив.

Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. При цьому, згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Тож, задовольняючи клопотання відповідача про призначення у справі судової експертизи, суд також враховує необхідність дотримання принципу змагальності сторін та надання учасникам справи можливості надавати суду докази і обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до положень ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: 5) призначення судом експертизи.

Частиною 3 ст. 210 ЦПК України визначено, що провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1-3, 4-1 частини першої статті 251 та пунктами 1-3 частини першої статті 252 цього Кодексу.

Із вказаного слідує, що зупинення провадження у справі в зв`язку із призначенням судової експертизи можливе лише на стадії підготовчого провадження і ураховуючи, що проведення експертизи потребує значного часу та справа перебуває на стадії підготовчого провадження, суд приходить до висновку про можливість зупинення провадження у справі до отримання висновку експерта за призначеною судом судово-почеркознавчою експертизою.

Для забезпечення можливості проведення у справі судової почеркознавчої експертизи від позивача слід витребувати оригінал відповідного договору оренди житла, крім того суд витребовує від позивача оригінал договору оренди керуючись положеннями ч. 6 ст. 95 ЦПК України за якими, якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 76, 77, 81, 83, 84, 95, 102, 103, 104, 252, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання сторони відповідача про призначення судово-почеркознавчої експертизи в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про розірвання договору, стягнення заборгованості з орендної плати та усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення - задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про розірвання договору, стягнення заборгованості з орендної плати та усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення, судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити наступне питання:

- чи виконано підпис у договорі оренди житла від 05.02.2020 року у графі «ОРЕНДАР» ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чи іншою особою?

Проведення судової почеркознавчої експертизи доручити експертам Київського науково-дослідному інституту судових експертиз.

Для забезпечення проведення призначеної у справі судової експертизи та в порядку ч. 6 ст. 95 ЦПК України витребувати від позивача ОСОБА_4 оригінал примірнику договору оренди житла від 05.02.2020 року, копію якого було долучено до матеріалів позовної заяви.

В розпорядження експертної установи Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надати матеріали цивільної справи №755/11414/24 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про розірвання договору, стягнення заборгованості з орендної плати та усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення, витребувані судом матеріали та вільні зразки підпису відповідачки ОСОБА_2 .

Попередити експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Провадження по справі зупинити до отримання висновку судової почеркознавчої експертизи.

Оплату за проведення судової почеркознавчої експертизи у справі покласти на відповідача ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ).

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до положень ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складений 07.03.2025 року.

Суддя -