Справа № 524/2749/24
Провадження № 2/524/148/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.03.2025 року Автозаводський районний суд міста Кременчука в складі: головуючого - судді Нестеренка С.Г., за участю: - секретаря судового засідання Бельченко Н.Л., - позивача ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 , - відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременчук Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Суд, вислухавши клопотання представника позивача щодо прийняття заяви про збільшення позовних вимог, пояснення учасників справи з приводу заявленого клопотання та ініційованого судом питання про залишення заяви про збільшення позовних вимог без розгляду, встановив наступне.

Позовна заява з вимогою про встановлення факту з додатками була подана 12 березня 2024 року. Ухвалою судді від 09 квітня 2024 р. було відкрито загальне позовне провадження у справі і призначено підготовче судове засідання на 11 год. 00 хв. 06 травня 2024 р.

Ухвалою суду від 26 червня 2024 р. закінчено підготовче провадження, справа призначена до розгляду. Розгляд справи призначався неодноразово.

20 січня 2025 р. до суду надійшла заява позивача про збільшення позовних вимог, а саме про визнання права на отримання спадкового майна після померлого ОСОБА_5 .

У ч. 3 ст. 49 ЦПК України визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У ст. 126 ЦПК України встановлені наслідки пропущення процесуальних строків:

1. Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

2. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Стаття 127 цього Кодексу визначає підстави для поновлення та продовження процесуальних строків, а саме:

1. Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

2. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

3. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

4. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

5. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

6. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

7. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

8. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

При цьому поважними причинами пропущення строку є обставини, що позбавили особу можливості подати заяву у визначений законом строк, вони об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення заявника і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або суттєво ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Ці обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод право на справедливий суд передбачає і доступ до правосуддя і, зокрема гарантується тим, що суд має бути не заформалізованим, що знайшло своє відображення у рішеннях ЄСПЛ "Подбіельські та ППУ Полпуре проти Польщі" (Podbielski and PPU Polpure v. Poland) від 26 липня 2005 року, заява № 39199/98, п. 62), "Воловік проти України" від 6 грудня 2007 року, заява № 15123/03.

У постанові ВП ВС від 03 жовтня 2018 року у справі № 320/7888/16-ц вказано, що стосується дотримання процесуальних строків, то, слід вважати, що сторони повинні таких дотримуватись та пропуск таких, за загальним правилом, призводить до втрати права особою на вчинення певної процесуальної дії у даному випадку на подання скарги.

Таким чином збільшення розміру позовних вимог було заявлено вже після проведення підготовчого судового засідання та першого судового засідання.

Разом з тим позивачем не додано до заяви про збільшення позовних вимог клопотання про поновлення процесуального строку подання такої заяви з обґрунтуванням причини пропуску такого строку та відповідні докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з відповідною заявою та виникнення реального спору з залученими до участі у справі відповідачами з приводу спадкування позивачем спадщини відкритої після смерті ОСОБА_5 .

На підставі наведеного у відповідності до ч. 2 ст. 126 ЦПК України суд дійшов висновку про необхідність залишити заяву про збільшення позовних вимог перегляд без розгляду у зв`язку з поданням її після закінчення процесуальних строків встановлених ч. 3 ст. 49 ЦПК України.

Одночасно суд вважає за необхідне повернути позивачеві сплачений судовий збір за подання заяви про збільшення позовних вимог.

Керуючись ст. 42, 48, 49, 126, 127, 131, 222, 223, 258, 260, 280-281, 352-354 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити представнику позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у задоволенні клопотання щодо приєднання до матеріалів справи заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 з вимогою про визнання права на отримання спадкового майно після померлого ОСОБА_5 .

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання права на отримання спадкового майно після померлого ОСОБА_5 - залишити без розгляду у зв`язку з поданням після закінчення процесуальних строків встановлених ч. 3 ст. 49 ЦПК України.

Повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , рнокпп: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , сплачений за подання заяви 20 січня 2025 р. про вихнання права на спадкове майно судовий збір у розмірі 1211,20 грн. відповідно до квитанції до платіжної інструкції за № 1596-20-023/С від 20.01.2025р.

Оригінал платіжної інструкції про сплату судового збору повернуто та знаходиться у позивача ОСОБА_1 .

Повернення сплаченої суми судового збору необхідно здійснити у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики.

Роз`яснити позивачу, що повернення судового збору проводиться фінансовим органом за особистою заявою про повернення судового збору із зазначенням реквізитів рахунку отримувача коштів, оригіналом платіжного доручення, що підтверджує сплату судового збору до бюджету.

Ухвала виготовлена та підписана 10 березня 2025 року. Ухвала набирає законної сили негайно після її виготовлення та підписання (проголошення). Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: