Справа № 699/587/24
Номер провадження 2/699/39/25
УХВАЛА

про прийняття справи до провадження

та залишення позовної заяви без руху

07.03.2025 м. Корсунь-Шевченківський

Суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області Літвінова Г.М., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ТОВ "Трансджейнт 8"

про стягнення грошових коштів, невиплачених при звільненні,

УСТАНОВИВ:

До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ТОВ "Трансджейнт 8" про стягнення грошових коштів, невиплачених при звільненні, у якій позивач просить стягнути з відповідача на її користь:

-заробітну плату у розмірі 22500,00 грн;

-компенсацію за невикористану відпустку у розмірі 1500,00 грн;

-середню заробітну плату за період затримки розрахунку при звільненні у розмірі 126278,27 грн.

Ухвалою суду від 04.04.2024 року відмовлено у відкритті провадження в частині вимог про стягнення заробітної плати у розмірі 22500,00 грн; середньої заробітної плати за період затримки розрахунку при звільненні у розмірі 126278,27 грн. Позов в частині стягнення компенсації за невикористану відпустку у розмірі 1500,00 грн залишено без руху (а.с.11-12).

Ухвалою суду від 22.07.2024 позовну заяву в частині стягнення компенсації за невикористану відпустку у розмірі 1500,00 грн повернуто позивачу (а.с.19).

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 25.07.2024 скасовано ухвалу Корсунь-Шевченківського районного суду від 04.04.2024 про відмову у відкритті провадження та направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою суду від 09.08.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с.53-54).

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу від 23.10.2024 справу передано на розгляд судді Літвіновій Г.М.

Відповідно до абзацу другого частини 12 ст. 33 ЦПК України у разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

З огляду на вищевикладене справа підлягає прийняттю до провадження та призначенню до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Згідно із ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

На виконання приписів п.1,6,9 ч.3 ст.175 ЦПК України позивач у позовній заяві не зазначила відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, у тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Крім того, позивач при подачі позовної заяви не сплатила судовий збір. Позивач посилається на положення п. 1 ч. 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір", як на підставу звільнення її від сплати судового збору.

Однак таке посилання позивача є безпідставними.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Так позивач у своєму позові ставить дві вимоги.

Перша вимога стягнути з відповідача заробітну плату у розмірі 22500,00 грн.

Друга вимога стягнути середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні. Ця вимога не є вимогою про стягнення заробітної плати з огляду на те, що Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 08.02.2022 у справі №755/12623/19, провадження №14-47цс21, відступила від висновків об`єднаної палати КЦС ВС, викладених у постанові від 10.10.2019 у справі № 369/10046/18 (провадження № 61-9664сво19), і зробила правовий висновок про те, що середній заробіток за час вимушеного прогулу, передбачений частиною другою статті 235 КЗпП України та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, визначений статтею 117 КЗпП України мають різну правову природу.

Середній заробіток за частиною другою статті 235 КЗпП України за своїм змістом є заробітною платою, право на отримання якої виникло у працівника, який був незаконно позбавлений можливості виконувати свою трудову функцію з незалежних від нього причин, оскільки особа поновлюється на роботі з дня звільнення, тобто вважається такою, що весь цей час перебувала в трудових відносинах.

Середній заробіток за статтею 117 КЗпП України за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку і спрямований на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій) та є своєрідною санкцією для роботодавця за винні дії щодо порушення трудових прав найманого працівника. Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Спір про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який виник у зв`язку з незаконним звільненням працівника, який був позбавлений можливості виконувати роботу не з власної вини, є трудовим спором, пов`язаним з недотриманням законодавства про працю та про оплату праці. За пред`явлення вимоги про стягнення середнього заробітку, передбаченого частиною другою статті 235 КЗпП України позивачі звільняються від сплати судового збору в усіх судових інстанціях на підставі пункту 1 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI. Працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення цього середнього заробітку без обмеження будь-яким строком згідно з частиною другою статті 233 КЗпП України та не позбавлений права після ухвалення судового рішення про поновлення його на роботі в подальшому звернутися до суду із позовом про стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визначеного частиною другою статті 235 КЗпП України.

На вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні відповідно до статті 117 КЗпП України пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, не поширюється та застосовується тримісячний строк звернення до суду, визначений частиною першою статті 233 КЗпП України, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично розрахувався з ним.

Так, відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2024 встановлено в розмірі 3028,00 грн, тому мінімальний розмір судового збору становить 1211,20 грн.

Відтак, при подачі позовної заяви позивачу необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 1262,78 грн за вимогою про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні в розмірі 126 278,27 грн.

З огляду на викладене позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1262,78 грн.

Крім того, відповідно до ст. 28 ЦПК України позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Однак, позивачем не надано суду підтвердження її зареєстрованого місця проживання чи перебування.

На підставі вищевикладеног, суд вважає, що позовну заяву подано без додержання вимог ст. 175 ЦПК України.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті позивачем у п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали шляхом:

-подання до суду оригіналу платіжного документа, який підтверджує сплату судового збору позивачем у розмірі 1262,78 (одна тисяча двісті шістдесят дві грн 78 коп) грн у даній справі і не був зарахований до спеціального фонду державного бюджету в іншій справі.

Судовий збір у розмірі 1262,78 грн має бути сплачено за такими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Черк.обл./тг м.Корс/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37930566

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0023741

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області (назва суду, де розглядається справа);

- подання нової редакції позовної заяви, у якій необхідно вказати: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, у тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- надати суду підтвердження щодо зареєстрованого місця проживання чи перебування позивача.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті позивачем у п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 33 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ТОВ "Трансджейнт 8" про стягнення грошових коштів, невиплачених при звільненні.

Справу розглядати у порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом сторін.

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення вказаних в ухвалі недоліків заяви.

Роз`яснити позивачу, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Копію ухвали у справі надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, проте підлягає оскарженню в апеляційному порядку з питання визначення розміру судових витрат (визначення розміру судового збору).

Апеляційну скаргу може бути подано безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання суддею.

СуддяЛітвінова Г. М.