Номер провадження 2/754/3690/25
Справа № 754/3621/25
У Х В А Л А

Іменем України

12 березня 2025 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лисенко Ольга Олександрівна, ОСОБА_2 , про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з вище вказаним позовом.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175, 176, 177 ЦПК України.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

Положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно із п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно зі ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до вимог п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»

Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

У даному позові позивачка просить визнати за нею право власності на 3/4 частки спадкової квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , при цьому не визначила ціну позову, яка відповідає дійсній вартості спірного майна.

Відтак позивачці необхідно зазначити ціну позову з урахуванням дійсної вартості майна на час звернення до суду з вказаним позовом, право власності на яке остання просить визнати.

Разом з тим, при зверненні до суду з позовними вимогами позивачка звернулась з клопотанням про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви до ухвалення рішення по суті, мотивуючи тим, що представником позивачки - адвокатом Чутченко С.О. було здійснено запит до приватного нотаріуса Лисенко О.О. про надання копії оцінки вартості квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 для визначення ціни позову. 05.03.2025 року надійшла відповідь на запит, у якій приватний нотаріус відмовила у надані запиту вальної інформації, посилаючись на нотаріальну таємницю. А тому позивачка послалась на ту обставину, що лише у ході розгляду справи буде встановлено реальну вартість майна, шляхом витребування оцінки вартості майна у приватного нотаріуса Лисенко О.О. після чого вона зможе оплатити судовий збір.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відстрочення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, в позовній заяві не зазначено жодних доказів на підтвердження того, що майновий стан позивачки перешкоджає їй сплатити судовий збір у встановленому законодавством порядку і розмірі на момент подання позовної заяви.

Враховуючи той факт, що будь-яких доказів які б підтверджували відсутність можливості отримати інформацію щодо реальної вартості аналогічного майна в даній місцевості, а також докази, які вказували б на неможливість сплати позивачкою суми судового збору, а відтак суд дійшов висновку, що у клопотанні про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Таким чином, ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї доказами, суд вважає, що вона не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, відповідно до якої до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що середня ринкова вартість рівноцінної квартири відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» на час звернення позивачки до суду становить 2 000 000,00 грн., а відтак позивачці необхідно сплатити судовий збір відповідно до реальної ціни позову.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» cудовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що ставка судового збору за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру справляється 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з дійсної ціни аналогічного нерухомого майна та розміру частки, на яку позивачка просить суд визнати право власності, суд приходить до висновку, що розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачкою при звернення до суду з вказаним позовом становить 11 355,00 грн..

Сплату судового збору необхідно здійснити за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у Десн.р-ні/Деснян.р-н/22030101; Код отримувача - (код за ЄДРПОУ) 37984978; Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача - (МФО) 899998; Рахунок отримувача - UA0026004; Код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Згідно із вимогами ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 4, 175,176, 177, 185, 315 ЦПК України, Закон України «Про судовий збір», суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лисенко Ольга Олександрівна, ОСОБА_2 , про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за заповітом - залишити без руху.

Надати позивачці десятиденний строк усунення недоліків позовної заяви, який починає рахуватися з дня отримання позивачем даної ухвали.

Вказані в ухвалі недоліки необхідно виправити шляхом подання до загальної канцелярії суду належним чином оформленої заяви з наданням документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і визначеному відповідно до вказаної ухвали розмірі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.А.Зотько