ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 539/1275/24 Номер провадження 22-ц/814/954/25Головуючий у 1-й інстанції Бєссонова Т. Д. Доповідач ап. інст. Лобов О. А.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2025 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Лобов О.А.,

судді: Дорош А.І., Триголов В.М.,

за участі секретаря судового засідання Грицак А.Я.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м.Полтаві справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 09 жовтня 2024 року (час ухвалення судового рішення з 15:47:17 год до 15:58:40 год; дата виготовлення повного тексту судового рішення - 10 жовтня 2024 року) у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин,

треті особи: територіальна громада в особі Лубенської міської ради Лубенського району Полтавської області, приватний нотаріус Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Стромко Ірина Вадимівна

Заслухавши доповідь судді-доповідача, апеляційний суд

У С Т А Н О В И В:

У березні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом, просила:

встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме те, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , є троюрідною племінницею ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 »), ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 »), ІНФОРМАЦІЯ_1 і ОСОБА_5 (дата народження та дата смерті невідома), а саме, що ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 »), ІНФОРМАЦІЯ_1 , є племінницею ОСОБА_5 (дата народження та дата смерті невідома);

встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 »), ІНФОРМАЦІЯ_1 і ОСОБА_6 (дата народження та дата смерті невідома), а саме, що ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною онукою ОСОБА_6 (дата народження та дата смерті невідома).

В обґрунтування заявлених вимог зазначається, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . На момент її смерті з покійною ніхто не проживав та не був зареєстрований.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, яка складається з: земельної ділянки пай площею 3.019 га. кадастровий номер :08:001:0271 та житлового будинку розташований за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 48.7 кв.м, житловою площею 20.7 кв.м.

23.11.2023 позивачка звернулася до приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Стромко І.В. з метою отримання свідоцтва про спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , однак 23.11.2023 їй було відмовлено у вчинені нотаріальної дії, оскільки ОСОБА_1 є спадкоємицею за законом після смерті ОСОБА_4 . Спадщину ОСОБА_1 прийняла у встановленому законом порядку (спадкова справа № 20/2023), але відсутні документи, що посвідчують родинні зв`язки з померлою. Було роз`яснено її право на звернення до суду з метою встановлення родинних зв`язків з померлою.

Також заяву про прийняття спадщини подав у встановленому законом порядку ОСОБА_2 . Документи, що підтверджують родинні зв`язки з померлою у нього також відсутні.

Зазначала, що у ОСОБА_7 були сини ОСОБА_6 (рік народження та рік смерті не відомо) та ОСОБА_8 (рік народження та рік смерті не відомо). У ОСОБА_6 був син ОСОБА_5 (рік народження та рік смерті не відомо).

Сином ОСОБА_8 (рік народження та рік смерті не відомо) був ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , а дочкою останнього є ОСОБА_1 .

Сином ОСОБА_5 був ОСОБА_10 , а дочкою останнього була ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вказувала, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є троюрідною племінницею для неї, а вона, в свою чергу, є троюрідною сестрою ОСОБА_10 , племінницею ОСОБА_5 та двоюрідною онукою ОСОБА_6 .

З метою встановлення дат народження позивачкою направлені запити до Лубенського відділу ДРАЦС СХ МРУМЮ та Державного архіву Полтавської області з метою отримання копій актових записів про народження, однак було отримано відмову, оскільки метричні книги для запису народжених парафіян православних церков сіл Засулля, Солониця Засульської волості Лубенського повіту Полтавської губернії за 1802-1918 роки на зберігання до Державного архіву Полтавської області не надходили і надати запитувану інформацію, в зв`язку з цим, немає можливості, окрім того було вказано, що для отримання вище вказаної інформації потрібно, окрім всього, додати документи, що підтверджують родинні відносини та осіб, документи на яких отримуються.

Рішенням Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 09 жовтня 2024 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції, ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги повторно вказує зазначене у позові та додатково зазначає, що суд першої інстанції помилково не прийняв до уваги як належні та допустимі докази родинних зв`язків між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 покази свідків, посилаючись на їх вік, однак допитані свідки проживали з дитинства на одній вулиці, спілкувалися та знають про родинні відносини не з чиїхось слів, а безпосередньо.

Правом подачі відзив сторони не скористались.

Перевіривши матеріали справи у межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.374, ст.375ЦПК України апеляційний суд за результатами розгляду має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено, що згідно з копією свідоцтва про народження НОМЕР_1 від 04.06.1958, батьками ОСОБА_11 є ОСОБА_9 та ОСОБА_12 ( а.с.11)

Відповідно до копії свідоцтва про одруження НОМЕР_2 від 26.06.1965, ОСОБА_11 одружилась з ОСОБА_13 та змінила прізвище на « ОСОБА_14 » (а.с.12).

Як вбачається з копії свідоцтва про народження НОМЕР_3 від 22.05.1974 та копії актового запису про народження № 275, батьками ОСОБА_9 є ОСОБА_8 та ОСОБА_15 (а.с.14, 54)

З копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 19.08.1987, вбачається, що ОСОБА_9 помер у віці 74 роки 17.08.1987 (а.с.15)

Відповідно до копії свідоцтва про народження від 08.03.1950 та копії відновленого запису акта про народження № 179, батьками ОСОБА_10 є ОСОБА_5 та ОСОБА_16 (а.с.16, 55)

Як вбачається з копії свідоцтва про народження НОМЕР_5 від 27.04.1973, батьками ОСОБА_4 є ОСОБА_10 та ОСОБА_17 (а.с.13)

З копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 від 21 липня 2008 року, ОСОБА_10 помер у віці 69 років ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с.17)

Як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 13.03.2024, ОСОБА_4 мала у власності земельну ділянку з кадастровим номером № :08:001:0271, яка знаходиться за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с/рада Войнихівська, а також будинок загальною площею 48,7 кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.9-10)

Як вбачається з довідки виконавчого комітету Лубенської міської ради Лубенського району Полтавської області №220 від 12.03.2024, останнім місцем реєстрації та проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 , було АДРЕСА_1 . На час смерті в господарстві ніхто не був зареєстрований.(а.с.8)

Згідно із листа Державного архіву Полтавської області №04-16/205 від 28.02.2024 року, метричні книги для запису народжених парафіян православних церков сіл Засулля, Солониця Засульської волості Лубенського повіту Полтавської губернії за 1802 - 1918 рр. на зберігання до Державного архіву Полтавської області не надходили, у зв`язку з чим немає можливості надати архівні довідки про народження ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , 1904 р.н.

Значка кількість документів довоєнного часу втрачена в період тимчасової окупації Полтавщини в роки Другої світової війни (1941 - 1943 рр.). За адміністративно-територіальним поділом 1802-1918 рр. сільські ради, райони, області не були утворені. У зазначений період населені пункти входили до складу волостей, повітів, губерній. (а.с. 18)

Відповідно до листа Лубенського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області №239/30.8-35 від 21.03.2024, щодо наявності актового запису:

- про народження №179 від 22.05.1974 поновленого Лубенським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області на ОСОБА_18 ;

- про народження №275 від 08.03.1950 поновленого Лубенським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області на ОСОБА_19 .

Надати інформацію про народження ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 не вбачається можливим, у зв`язку з тим, що пошук відомостей про дитину для отримання витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження не є можливим без зазначення її прізвища, власного імені, по батькові та дати народження. Дати народження вищезазначених осіб в запиті не вказані, тому ідентифікувати їх за наданими параметрами неможливо. (а.с. 19)

З постанови приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Стромко І.В. від 23.11.2023 вбачається, що ОСОБА_1 зверталась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій та зазначено, що вона є спадкоємцем за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_1 ; спадщину прийняли у встановленому законодавством України порядку (спадкова справа № 20/2023), але відсутні документи, що підтверджують родинні зв`язки з померлою.

Заяву про прийняття спадщини подав в установлений ст.1270 ЦК України також ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , місце проживання якого зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 . Документи, що підтверджують родинні зв?язки з померлою, також відсутні.

Також зазначено, що вищевказане свідчить про те, що між спадкоємцями виник спір про право на спадщину, що є підставою для відмови у вчиненні нотаріальних дій. Позивачу рекомендовано звернутись до суду. (а.с. 7)

На підтвердження обставин наявності родинних відносин з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 і ОСОБА_6 позивачка також надала фотознімки (а.с.20-22)

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з безпідставності та недоведеності позовних вимог, зокрема вказував, що надані фотознімки, як докази, слід сприймати критично, оскільки не можливо встановить, що на них зображені саме ті особи, на яких вказує позивачка.

Показання допитаних свідків не можуть бути прийняті до уваги за належні та допустимі докази родинних відносин між ОСОБА_1 та померлими ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , оскільки, враховуючи вік свідків, їх покази не підтверджують даний факт і не можуть бути достатніми для його встановлення.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги, апеляційний суд виходить з такого.

Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Згідно ст. 319 ЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд встановив цей факт.

На підтвердження факту родинних відносин можуть додаватися такі документи та докази: 1) докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); 2) довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; 3) пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником.

Родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог діючого ЦК України поняттями "родичі", "родинні стосунки" охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.

Законодавство України не встановлює вичерпного переліку документів, які підтверджують родинні стосунки, а тому вони визначаються в кожному випадку окремо, в залежності від ступеня їх споріднення. Проте, таких доказів позивачем суду не надано.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі №632/580/17 зроблено висновок, що юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків.

Аналіз положень глави 86 ЦК України дозволяє стверджувати, що для спадкування за законом мають існувати чітко визначені юридичні факти, що підтверджують наявність: родинних відносин (певний ступінь споріднення зі спадкодавцем); квазіродинних відносин (усиновлення спадкоємця чи спадкодавця); сімейних відносин (шлюб зі спадкодавцем; проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як 5 років до часу відкриття спадщини); відносин із утримання (перебування на утриманні спадкодавця спадкоємцем не менш як 5 років до часу відкриття спадщини) (аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 23 березня 2021 року в справі №643/14592/18).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №129/1033/13-ц).

Частиною шостою ст.81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша ст.77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст.79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша ст.80 ЦПК України).

За змістом частин першої-третьої ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 »), не довела в судовому засіданні факт родинних відносин з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Наведені в апеляційній скарзі доводи щодо показів свідків не заслуговують на увагу, оскільки у такій категорії справ виключно показання свідків не можуть бути достатніми доказами за відсутності інших, зокрема письмових доказів.

Допитані судом першої інстанції свідки вказували на те, що позивачка є «однофамільцем» ОСОБА_4 та її хрещеною матір`ю; вони не могли чітко пояснити (прослідкувати) родинні стосунки.

Доводи апеляційної скарги зводяться до переоцінки доказів і є незгодою з висновками суду по їх оцінці. Позивачка суб?єктивно тлумачить норми матеріального та процесуального права, тому її доводи не можуть бути прийняті до уваги

В апеляційній скарзі відсутні посилання на істотні обставини та відповідні докази, з якими процесуальне законодавство пов`язує можливість скасування чи зміни судового рішення.

Керуючись ст.367, ст.374, ст.375, ст.382,ст.384 ЦПК України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 09 жовтня 2024 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 10 березня 2025 року.

Головуючий суддя О.А.Лобов

Судді А.І.Дорош

В.М.Триголов