Провадження №2/523/2363/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

заочне

"04" лютого 2025 р. м.Одеса

Суворовський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді - Дяченко В.Г.,

за участю секретаря судового засідання Томілко М.В.,

розглянувши у судовому засіданні, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин Республіки Індія, зареєстрована адреса місця проживання : АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 , в якій просив визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , таким, що втратив право на користування житловим приміщенням у кімнаті АДРЕСА_2 .

Позов мотивований тим, що відповідно до договору найма житла № 65 від 06.08.2021 року була виділена кімната АДРЕСА_2 на позивача, доньку позивача- ОСОБА_3 та на рідного дядька позивача ОСОБА_4 . Позивач основний квартиронаймач.

Відповідач не проживає в кімнаті АДРЕСА_2 з 2021 року, з тих пір не з`являвся, ніколи не цікавився житлом, в квартирі відсутні будь-які речі відповідача, він не коли не намагався вселитися в кімнату, не висував ніяких вимог щодо неї.

Посилаючись на те, що всі обов`язки, що випливають з утримання житлового приміщення, виконує лише позивач, здійснює поточний та капітальний ремонт кімнати, при цьому відповідач з 2021 року не проживає в кімнаті, позивач змушена звернутися до суду з вказаним позовом.

В судове засідання позивач не з`явився, повідомлений про дату, час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку.

В судове засідання відповідач не з`явився, сповіщений про дату, час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку. Причини неявки суду не повідомив. Відзиву на позовну заяву не подав. На адресу суду повернувся конверт із рекомендованими повідомленнями із позначкою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

За таких обставин, враховуючи, що судом судова повістка про виклик відповідача в судове засідання направлялася за адресою зареєстрованого у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача, однак на адресу суду повернувся поштовий конверт із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», суд вважає відповідача належним чином повідомленим та можливим, за згодою представника позивача, розглянути справу на підставі наявних доказів, заочно, відповідно до статті 280 ЦПК України.

Верховний Суд у постанові від 01.10.2020 у справі № 361/8331/18 зазначив про те, що якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що з 04.10.2018 року зареєстроване місце проживання відповідача є АДРЕСА_1 (а.с.21).

Наказом № 82/2021 від 06 серпня 2021 року, закріплено за ОСОБА_1 однієї сумісних кімнат в гуртожитку під АДРЕСА_2 , загальною площею 29,13 кв.м., житловою площею 17,6 кв.м. на склад сім`ї в 3 чоловік (він, донька та дядько). Особовий рахунок № НОМЕР_2 відкрито на гр. ОСОБА_1 . Зобовязано укласти з гр. ОСОБА_1 безстроковий договір найму житлового приміщення кімнат під № 142 ( а.с.8).

06 серпня 2021 року між ДП «Житлово-експлуатаційна дільниця товариства з додатковою відповідальністю «Чорноморсантехмонтаж» та ОСОБА_5 укладено Договір №65 найму житлового приміщення у гуртожитку, згідно якого наймодавець надає наймачеві та членам його сім`ї строком на постійне користування житлове приміщення, у будівлі гуртожитку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 на поверсі № 3 загальною площею 29,13 кв.м. ( а.с.5-7)

Згідно виписки №142 з особового рахунку ОСОБА_5 , який безперервно користується одноособово або із сім`єю разом з 3 осіб, кімнатами №142 секції гуртожитку № НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_6 а, 141, НОМЕР_2 , по АДРЕСА_3 , загальною площею 29,13 кв.м.. Склад сім`ї: ОСОБА_5 основний квартиронаймач, ОСОБА_4 -дядько, ОСОБА_6 донька ( а.с.9)

Згідно Актів не проживання особи за місцем реєстрації від 24.01.2024 року, 24.04.2024 року, 24.07.2024 року, посвідчених головою ОСББ «Благо-32» Бур`ян Н.М., ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , не проживав за адресою: по АДРЕСА_1 , з 2018 року, у кімнаті відсутній його речі ( а.с.13, 14, 15).

Положеннями ст.16 ЦК України визначено, що кожна особа має право, звернутися до суду за захистом свого цивільного права у випадку його порушення з вимогою про припинення дії, яка порушує це право.

При цьому, враховуючи встановлені обставини, суд вважає що правовідносини, що склалися між сторонами є житловими і врегульовані ст.ст.71,72 ЖК України.

Зокрема, згідност.163 ЖК України у разі тимчасової відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається займане жиле приміщення у випадках і межах строків, встановлених частиною першою, пунктами 1 і 5 частини третьої та частиною четвертоюст.71 цього кодексу.

Відповідно до ст. 64 ЖК Української РСР члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї.

Положеннями ст. 71 ЖК України врегульовано право збереження жилого приміщення за тимчасово відсутніми громадянами.

Зокрема, згідно зі ст.71ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.

Таким чином, зі змісту зазначеної норми вбачається, що позбавлення права користування жилим приміщенням може мати місце в тому разі, коли особа мала право на користування жилим приміщенням.

Також слід зазначити, що згідно роз`яснень які містяться у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 квітня 1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК України), необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.

При цьому, вичерпного переліку таких поважних причин житлове законодавства не встановлює, в зв`язку з чим указане питання вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням конкретних обставин справи.

Таким чином, під час вирішення питання про втрату членом сім`ї наймача права на користування жилим приміщенням з`ясуванню підлягають термін його відсутності та поважність причин такої відсутності.

Поважність причин відсутності особи за місцем проживання визначаються судом у кожному конкретному випадку з урахуванням обставин справи та правил процесуального закону України щодо оцінки доказів.

Як убачається з матеріалів справи, з 2018 року відповідач у спірній кімнаті не проживає, що підтверджується наданими позивачем доказами.

Згідно положеньст.72ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, проводиться в судовому порядку.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що права позивача вільно реалізовувати право володіння, користування та розпорядження майном підлягають захисту, оскільки відповідач не є власником чи квартиронаймачем, безпідставно значиться зареєстрованим за адресою місцезнаходження спірної кімнати, не несе будь-яких витрат на утримання житла, чим чинить позивачу як квартиронаймачу перешкоди у користуванні майном, а тому права позивача як квартиронаймача зазначеної вище кімнати підлягають захисту шляхом визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням внаслідок його відсутності у ньому без поважних причин,оскільки чинне законодавство не передбачає збереження права користування житлом за громадянами,які хоча і правомірно вселилися у спірне житлове приміщення, але на час розгляду справи протягом тривалого часу в ньому не проживають.

Зібрані по справі докази в їх сукупності вказують на те, що пред`явлені позовні вимоги є обґрунтовані та підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 4-13, 76-89, 258-273, 274, 276-279 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Задовольнити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , таким, що втратив право на користування житловим приміщенням у кімнаті АДРЕСА_2 .

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом 30-ти днів з дня складення повного рішення не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30-ти днів з дня складення рішення.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня складення рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 04.02.2025 року.

Суддя