СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/17594/24

пр. № 2/759/721/25

12 березня 2025 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва, у складі головуючої судді Горбенко Н.О., за участю секретаря судового засідання Бетіна М.О., представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Писаренка М.О., представника відповідача ФОП « ОСОБА_2 » - адвоката Семенова О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Фізичної особи - підприємця « ОСОБА_2 » про стягнення грошових коштів, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Фізичної особи - підприємця « ОСОБА_2 » про стягнення грошових коштів.

Позовні вимоги обґрунтував тим, що 09.09.2022 року між сторонами було укладено договір №0909 від 09.09.2022 року, згідно умов якого виконавець зобов`язується виконати якісно та своєчасно будівельно-ремонтні роботи за адресою: АДРЕСА_1 у строк до 09.11.2022 року. Відповідач умов договору не виконав, жодного акту прийому-передачі робіт не було підписано, щодо завдань та графіку робіт, то вони прострочені майже на рік, неналежна якість зробленого, хоча позивач забезпечив повністю необхідні умови для якісного виконання робіт, надав кошти на матеріали і забезпечив роботу усім належним для цього.

Позивач вказує, що умовами договору сторони передбачили, що у випадку несвоєчасного виконання робіт, передбачених даним договором, виконавець сплачує замовнику штраф у розмірі 0,01% від вартості невиконаних робіт за кожний день затримки виконання. Також підрядник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Підрядник, у разі прострочення ним виконання грошового зобов`язання за цим договором, на вимогу замовника зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення (з 10.11.2022 року), а також три проценти річних від простроченої суми. Штрафні санкції нараховуються за весь час існування заборгованості.

Таким чином, заборгованість відповідача перед позивачем складає 175 137,79 гривень 00 копійок. Позивач направив відповідачу вимогу щодо погашення боргу (претензію 30.07.2023 року), проте, відповідач свого зобов`язання не виконав, борг не сплатив. Відтак, позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь грошові кошти у сумі 175 137,79 грн., судові витрати зі сплати судового збору та витрати на правничу допомогу.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Горбенко Н. О.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 05 березня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду і відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

23 вересня 2024 року на адресу суду надійшов відзив відповідача, у якому останній заперечив проти задоволення позову, вказуючи на те, що ОСОБА_1 не вимагав у відповідача усунути недоліки, не вимагав зменшити плату за проведену роботу та не звертався до нього із вимогою про розірвання договору, а лише через 22 місяці після закінчення терміну дії договору підряду звернувся до суду із позовом. Також вказав, що позивачем не було складено акт із зазначенням про відмову відповідача від підписання відповідного акту, що передбачено ч. 4 ст. 882 ЦК України. Крім того, звернув увагу, що позивачем не надано мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт, хоча виявивши відповідні недоліки робіт, повинен був негайно про них повідомити. Проведення повного розрахунку позивача з відповідачем свідчить про те, що роботи були виконані та позивач їх прийняв. До моменту проведення повної оплати за договором підряду позивач не пред`являв відповідачу зауважень та претензій щодо строків виконаних робіт, їх обсягу та якості. Відповідач пояснив, що роботи були виконані 09.11.2023 року із затримкою у зв`язку із систематичними повторними тривогами та обстрілами, періодичною відсутністю електроенергії.

У відзиві на позовну заяву відповідач просить суд призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу та заперечує проти розгляду справи у спрощеному позовному провадженні.

25 вересня 2024 року ухвалою Святошинського районного суду м. Києва змінено порядок розгляду цивільної справи на розгляд справи у порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання у справі

У відповіді на відзив на позовну заяву від 18 жовтня 2024 року позивач вказав, що на підтвердження неякісної роботи було складено акт рекламації з монтажу чорнової підлоги від 20.05.2023 року через що не був підписаний акт здачі-приймання робіт. Свої претензії до відповідача позивач виклав у претензії, яка була направлена на його адресу. Також вказав, що виявити недоліки у проведеній відповідачем роботі неможливо було одразу, для цього необхідно було наймати інших спеціалістів та підривати підлогу.

23 жовтня 2024 року представник відповідача - адвокат Семенов О.В. подав клопотання про залишення без розгляду відповіді на відзив.

30 жовтня 2024 року від представника позивача - адвоката Писаренка М.О. надійшли заперечення на клопотання про залишення без розгляду відповіді на відзив.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 19 лютого 2025 року клопотання відповідача про призначення судової будівельно-технічної експертизи повернуто заявнику.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 19 лютого 2025 року відмовлено відповідачу у задоволенні заяви про відвід судді.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 19 лютого 2025 року закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судовому засіданні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, вважав їх необґрунтованими.

Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, дослідивши наявні матеріали справи, прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до п. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або ос пореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що 09.09.2022 року між Фізичною особою-підприємцем « ОСОБА_2 » (Виконавець/Підрядник), та ОСОБА_1 (Замовник), іменовані надалі сторони, було укладено договір № 0909 від 09.09.2022 року.

Відповідно до умов п.1.1, п. 1.2 Договору, замовник доручає, а виконавець зобов`язується виконати у відповідності до умов даного Договору якісно та своєчасно будівельно-ремонтні роботи, а замовник зобов`язується прийняти цю роботу та оплатити їх. Виконавець зобов`язується у відповідності до затвердженої кошторисної документації (Додаток №1), який є невід`ємною частиною цього договору, здійснити ремонт приміщення, розташованого за адресою: м. Київ, провулок Хортицький 6, у строк до 09.11.2022 року

Згідно п., 1.3, п. 1.4 Договору, виконавець зобов`язується забезпечити виконання якісних будівельно-ремонтних робіт у відповідності з будівельними нормами і правилами та цього договору. Виконавець має право, якщо інше не встановлено договором, залучити до виконання роботи інших осіб, залишаючись відповідальним перед замовником за результат їхньої роботи

Пунктом 2.2. 4 Договору сторони передбачили, що замовник може контролювати хід виконання робіт, але зобов`язується не допускати особисте втручання та втручання сторонніх осіб в процес ремонтних робіт

Недотримання Замовником п.п. 2.1.10.-2.2.8. являється підставою для перенесення термінів закінчення робіт (п.2.2.9 Договору).

Згідно п. 2.2.11 Договору, замовник зобов`язаний прийняти від виконавця по Акту прийому-передачі закінчені якісні будівельно-ремонтні роботи.

Пунктом 3.2. Договору № 0909 від 09.09.2022 року Визначена ціна за роботи яка складає 100 397 грн. 98 коп. та визначена у кошторисі, який є невід`ємною частиною даного договору.

Виконавець не несе відповідальності за прострочення виконання робіт, якщо воно було викликане діяльністю або бездіяльністю третіх осіб та (або) складними погодними умовами, про що Виконавець повинен негайно повідомити замовника ( п. 3.5 Договору).

За договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (ч. 1 ст. 837 ЦК України).

Підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором. Підрядник відповідає за неналежну якість наданих ним матеріалу і устаткування, а також за надання матеріалу або устаткування, обтяженого правами третіх осіб(ст. 839 ЦК України).

Ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником (ч. 1 ст. 844 ЦК України).

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (ч. 1 ст. 846 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 858 ЦК України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе (ч. 2 ст. 858 ЦК).

Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків(ч. 3 ст. 858 ЦК).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

Згідно ч. 1 ст. 877 ЦК України підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт.

Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.

Відповідно до ч. 3 ст. 879 ЦК України у разі неможливості використання матеріалу (деталей, конструкцій) або устаткування, наданого замовником, без погіршення якості виконуваних робіт підрядник має право відмовитися від договору та вимагати від замовника сплати ціни робіт пропорційно їх виконаній частині, а також відшкодування збитків, не покритих цією сумою.

Згідно ч. 3 ст. 875 ЦК України до договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Частиною четвертою статті 882 ЦК України визначено, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акту про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

З укладеного між сторонами договору та наведених позивачем доводів, встановлено, що між сторонами існували договірні взаємовідносини, що виникли з договору підряду, на виконання умов якого замовником сплачено кошти, що визнається відповідачем.

Як стверджує позивач, відповідач договірні зобов`язання у встановлені договором строки не виконав, закінченні роботи за договором позивач прийняв, оскільки недоліки одразу встановити не вбачалося можливим, після їх виявлення позивачем було складено акт рекламації.

У ході розгляду справи встановлено, що позивач до відповідача із вимогою щодо усунення недоліків, які були ним виявлені після прийняття виконаних відповідачем робіт за договором, не звертався. Лише у липні 2023 року направив на поштову адресу відповідача претензію про повернення сплачених за договором підряду грошових коштів та штрафних санкцій.

Отже, звертаючись до суду із цим позовом ОСОБА_1 вказує на виявлення ним недоліків у роботі відповідача, у зв`язку із чим позивачем направлено на поштову адресу відповідача претензію, з вимогою повернути грошові кошти у сумі 211 378,64 грн. Вказана претензія проігнорована відповідачем, ні в письмовому вигляді, ні засобами зв`язку не отримано від нього жодних пояснень.

При цьому із вимогами щодо усунення виявлених недоліків та належне виконання будівельно-ремонтних робіт за договором позивач до відповідача не звертався.

Будь-яких договорів підряду на виконання робіт з виправлення недоліків на ремонтні роботи, дефектного акту між сторонами укладено не було. Таких пропозицій позивач відповідачу не направляв.

Позивачем не надано будь-яких належних та допустимих доказів на спростування неякісного виконання будівельно-ремонтних робіт та будь-яких претензій до відповідача, щодо неналежного виконання даного виду робіт.

Складений позивачем акт рекламації не відповідає загальним правилам її подання та суперечить порядку дій, встановленим між сторонами умовами договору .

Так, умовами п. 4.1 Договору сторони встановили, що кожен етап виконаних робіт на об`єкті підтверджується Актом виконаних робіт, який підписується обома сторонами не пізніше 3 (трьох) календарних днів після надання або відправлення на електронну скриньку зазначену в п.п. 2.1.7.

У випадку виявлення недоробок, дефектів, що були допущенні з вини виконавця, що призвело до відповідної відмови замовника підписувати Акт виконаних робіт, сторони зобов`язані скласти та підписати Акт з усунення дефектів, з повним переліком робіт, необхідних для такого усунення, та назначити новий строк приймання - передачі робіт, якщо дефекти зроблені з вини виконавця - тоді вони виконуються за рахунок виконавця (п. 4.2 Договору).

Якщо після закінчення виконавцем всього комплексу робіт на об`єкті, замовник відмовляється підписувати Акт виконаних робіт або не з`являється, чи не направляє уповноважених ним представників після двохразового повідомлення, та(або) з моменту закінчення робіт пройшов строк більше 14-ти календарних днів, Виконавець вважається таким, що виконав свої обов`язки належним чином у строк, на який призначено приймання - передачу виконаних робіт. Якщо у замовника виникають претензії щодо не виконання робіт у повному обсязі та виявлені дефекти з вини виконавця, складається додатково дефективний акт і вказується термін усунення дефектів (п.4.4 Договору)

Згідно з ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Зі змісту ст. 525 ЦК України, вбачається що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Нормами статті 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: витрати, які особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Стаття 386 ЦК України регламентує, що власник має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 1192 ЦК України передбачені способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого та встановлено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

На підтвердження розміру заподіяної майнової шкоди позивачем надано фотознімки пошкодженого майна, договір підряду, акт демонтажу робіт, акт рекламації з монтажу чорнової підлоги.

Частинами 1, 3 ст. 853 ЦК України передбачено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника.

Суд звертає увагу на те, що доказів пред`явлення претензій та пропонування відповідачу усунути недоліки у певний термін, якщо на його думку такі мали місце, позивач не надав, оскільки матеріали справи не містять доказів отримання відповідачем претензій, а відповідачем не визнається те, що позивач мав претензії до відповідача з приводу якості роботи. Провівши повну оплату послуг за договором підряду, позивач прийняв від відповідача зроблені ним роботи.

Згідно ч. 3 статті 849 ЦК України лише в разі невиконання підрядником зазначеної вимоги замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.

Оскільки виходячи із змісту наведених вище норм діючого законодавства замовник за договором підряду має право вимагати розірвання договору у випадку, якщо підрядником були допущені істотні відступи від умов договору - підряду або інші істотні недоліки в роботі або якщо підрядник не виконав вимоги про усунення недоліків в розумний строк, підстави для задоволення позовних вимог стягнення з відповідача грошових коштів в розмірі задоволенню не підлягають, так як позивачем не доведено, що він звертався до відповідача із вимогою про усунення недоліків і виконавець відмовився це зробити і те, що останній припустився саме істотних відступів від умов договору.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 12, ч.1 ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Підсумовуючи вищезазначене, оцінивши наведені досліджені у судовому засіданні докази з точки зору належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність з точки зору достатності та взаємозв`язку, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача грошових коштів, як безпідставних та недоведених.

Оскільки суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі.

На підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати суд покладає на позивача.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 13, 14, 82, 223, 259, 263-265, 268, 274, 279, 352, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Фізичної особи - підприємця « ОСОБА_2 » про стягнення грошових коштів - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 12 березня 2025 року.

Суддя Н.О.Горбенко