Номер провадження 2/754/570/25
РІШЕННЯ

Іменем України

05 лютого 2025 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І.

за участю секретаря судового засідання Івченка В.А.

за участю представниці позивачки Микитишин О.М.,

за участю позивачки ОСОБА_1 ,

за участю представника відповідачки ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, ціна позову 147 900,00 грн.

Стислий виклад позицій сторін

20 серпня 2024 року Позивачка, від імені якої діє її представник - адвокат Микитишин О.М., звернулася до суду з цим позовом. Вона просить: стягнути з Відповідачки на користь Позивачки майнову шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, у розмірі 127 900,00 грн, витрати за проведення оцінки вартості збитку у розмірі 6000,00 грн, витрати на послуги з отримання Довідки в БТІ у розмірі 671,98 грн з та моральну шкоду у розмірі 20 000,00 грн

Позовна заява мотивована тим, що Позивачка є власницею квартири АДРЕСА_1 . 07 червня 2024 року відбулося залиття її квартири внаслідок того, що лопнула гнучка підводка ГВП на кухні під мийкою в квартирі № 50 Відповідачки. Внаслідок цього Позивачці було завдано матеріальні збитки у розмірі 127 900,00 грн.

25 жовтня 2024 року від представника Відповідачки до Cуду надійшов відзив на позовну заяву. Відповідачка просить відмовити у задоволення позовних вимог, оскільки:

- акт про залиття квартири не відповідає вимогам законодавства України, він не містить: прізвище ім`я та по-батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди, прізвище, ім"я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття, інформацію про завдану матеріальну шкоду (обсяги необхідного ремонту приміщень кварири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість) та також поверх, форма власності квартир

- позивачка надала копію медичної картки амбулаторного хворого, однак з цих записів неможливо встановити, яка моральна шкода була завдана Позивачці. Крім того, сума в 20 000,00 грн буде значним фінансовим тягарем для Відповідачки;

- позивачка не довела факту смерті співласниці ОСОБА_4 , отже остання повинна бути залучена до справи як співвідповідача

29 жовтня 2024 року до Суду засобами «Електронний суд» надійшла відповідь на відзив. Представник Позивачці стверджує, що:

- позивачці відомо про смерть ОСОБА_4 , як сусідці, адже вона проживала з цими людьми в одному під"їзді того ж будинку, тому вона не вбачає підстав для залучення останньої до участі у справі як співвідповідача;

- з наданого суду акту можливо встановити: дату складення акту; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, з вини якого сталося залиття; характер та причину залиття; обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття;

- подія 07.06.2024 року стала наслідком виникнення у Позивачки гіпертонічного кризу, з яким вона звернулась до свого сімейного лікаря

КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

09.09.2024 Суд відкрив провадження у справі, постановив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

21.11.2024 Суд закрив підготовчий розгляд справи та призначив розгляд справи до судового розгляду. Судове засідання призначено на 12.12.2024.

12.12.2024 Суд за заявою Позивачки допитав свідків: ОСОБА_5 , ОСОБА_6

ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Позивачка, ОСОБА_1 , є власницею квартири АДРЕСА_1 (доказ - договір купівлі-продажу квартири від 19.10.2006, посвідчений приватним нотаріусом Козярик Н.С. Київського міського нотаріального округу за номером в реєстрі №5870 та Реєстраційним посвідченням №021424, виданим Київським міським БТІ та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна від 23.10.2006).

Відповідачка, ОСОБА_3 , є співвласницею квартири № 50 у цьому ж будинку (доказ - інформаційної довідки КГ1 КМР «КМ БТІ» від 30.07.2024 року вих. ББ-2024 №50).

Квартира Відповідачки знаходиться поверхом вище над квартирою Позивачки.

07 червня 2024 року сталось залиття квартири Позивачки.

У цей же день за фактом залиття комісією у складі: провідного інженера ОСОБА_7 , майстра ремонтної дільниці ОСОБА_8 , майстра технічної дільниці ОСОБА_9 , слюсаря-сантехніка ОСОБА_10 складений Акт про залиття квартири АДРЕСА_3 та затверджений Начальником ЖЕД - З 13 Лиман С.

Згідно з цим актом залиття квартири АДРЕСА_1 відбулося внаслідок того, що лопнула гнучка підводка ГВП на кухні під мийкою в кв. № 50 .

У акті зафіксовано, що при обстеженні квартири 45 виявлені сліди залиття, а саме: у кухні на стінах, на стелі, на підлозі, намокли розетки; в кімнаті на стінах, на стелі; у ванній кімнаті на стелі, на стінах; у туалеті на стелі (фарба), на стінах (плитка), шви між кахлем в мокрому стані, відшарування відсутнє, на підлозі (плитка), шви між кахлем в мокрому стані, відшарування відсутнє; у коридорі на стінах (шпалери), на стелі (шпалери), намокли розетки.

Відповідно до звіту про незалежну оцінку майнових прав, з метою визначення ринкової вартості від 25.07.2024, що був складений оцінювачем ФОП ОСОБА_11 , розмір матеріальних збитків, який завдано Пзивачці в результаті залиття її квартири №45 , становить 127 944,00 грн, в тому числі 20 849,12 грн податок на додану вартість.

Свідки ОСОБА_5 , син Позивачки, та ОСОБА_6 , сусідка, підтвердили обставини залиття квартири Позивачки з квартири Відповідачки.

Суд дослідив надані відео записи (назви файлів: 2-2-06ac9630-95c3-11ef-9e5a-2151c5286c0d, 2-2-09afc410-95c3-11ef-83e7-d375acb3947e, 2-2-ef3d9800-95c2-11ef-8a02-c19a9ecb1583, 2-2-fdb953b0-95c2-11ef-92a2-8502eb9f1c54) та встановив, що затоплення квартири АДРЕСА_1 відбулося внаслідок прориву труби на кухні під мийкою в кв. № 50 .

Позивачка згідно з висновком медико-соціальної експертної комісії має встановлену І групу інвалідності, що підтверджується Довідкою серії МСЕ № 038993 від 18.03.1993.

Відповідачка має ІІ групу інвалідності з дитинства, що підтверджується Пенсійним посвідченням № НОМЕР_1 .

За період з 01.04.2024 по 30.09.2024 Відповідачка отримала пенсію у розмірі 33450,24 грн. (доказ - довідка про доходи № 772735 від 19.09.2024, видана Головним управлінням Пенсійного фонду України в м. Києві (Деснянський район) в м. Києві.

ОЦІНКА СУДУ

Згідно зі статтею 151 Житлового кодексу Української РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

Порядок складання акту про залиття, аварії квартир регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за №927/11207.

Згідно з пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибуткової території, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка у відповідності до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, затвердженого начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

В акті повинно бути відображено: дата його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, з вини якого сталося залиття; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність і у такому випадку в акті має бути зазначено, що такі особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин

З додатку №4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій вбачається, що в Акті про залиття обов`язково описується, що трапилося і які наслідки (що залите, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено, чітко зазначається причини залиття (несанкціоноване втручання мешканців квартири у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.) В акті повинен міститися висновок про те, хто заподіяв шкоду.

Заперечення Відповідача щодо неналежності та недопустимості акту з підстав невідповідності Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій Суд відхиляє, оскільки жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (частина друга статті 89 ЦПК України).

Акт є документом, що засвідчує факт певної події.

Суд встановив, що складений акт відповідає за формою та змістом вимогам, визначеним наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», оскільки в ньому зазначені всі відомості: дата та місце складання, члени комісії, місце залиття, подія, що трапилась, наслідки залиття, причини залиття.

Суд вважає, що акт є належним доказом, оскільки відображає фактичні обставини події.

Суд дослідив цей доказ у сукупності з іншими доказами, зокрема: показаннями свідків, відеофайли, які підтверджують обставини щодо факту події (залиття квартири), причини та наслідків.

Немає підстав вважати, що цей доказ Позивачка отримала з порушенням порядку, що істотно вплинуло на права Відповідачки.

Тому Суд не вбачає підстав для визнання акту недопустимим.

Згідно з частинами четвертою, п`ятою статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Відповідачка є власником квартири. Вона є належним відповідачем у справі. Твердження Відповідачки про обов?язок Позивачки доводити факт смерті ОСОБА_4 суперечить принципу змагальності. Такі обставини не є предметом доказування у спорі, що розглядається.

Стаття 322 ЦК України зобов`язує власника утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з частиною третьою статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на Відповідачку, з квартири якої відбулось залиття квартири Позивачки, покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а Позивачка доводить наявність шкоди та її розмір, причинний зв`язок між шкодою та поведінкою Відповідача.

Позивачка, довела, що джерелом залиття її квартири, розташованої на нижньому поверсі, є квартира Відповідача, яка розташовано поверхом вище. Безпосередньою причиною залиття стала лопнута гнучка підводка ГВП на кухні під мийкою в кв. № 50 .

Відповідачка ці обставини не спростувала.

Суд встановив, що Позивачка довела факт завдання шкоди її майну внаслідок залиття, спричиненого діями Відповідачки. Натомість, Відповідачка не надала будь-яких доказів, які б могли виправдати її дії або спростувати її вину.

Суд на підставі наданого Позивачкою звіту оцінювача визначив розмір збитків у сумі 107 094,60 грн, які підлягають стягненню з Відповідача як відшкодування завданої шкоди.

Водночас, вимога щодо відшкодування ПДВ у розмірі 20 849,12 грн, що включена до суми збитків, є необґрунтованою, оскільки Позивачка не надала доказів, що ремонтні роботи будуть виконуватися платником ПДВ. Для отримання відшкодування необхідно надати документальне підтвердження фактичного понесення витрат на роботи, виконані платником ПДВ. Позивачка ці докази не надала, тому Суд відмовляє в цій частині позову.

Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Частинами 2 - 4 статті 23 ЦК України передбачено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Зважаючи на протиправні дії Відповідачки, які призвели до значних матеріальних збитків Позивачкм та спричинили негативні наслідки для її життя, зокрема, нестерпний сморід котячої сечі в квартирі, повторне залиття квартири, а також бере до уваги встановлену групу інвалідності Відповідачки, Суд вважає обґрунтованим розмір моральної шкоди - 15000,00 грн.

Розподіл судових витрат

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (частина восьма статті 141 ЦПК України).

Позивачка понесла такі витрати: витрати на послуги з отримання Довідки в БТІ у розмірі 671,98 грн, витрати за за проведення оцінки вартості збитку у розмірі 6 000,00 грн.

Спір виник внаслідок неправильних дій Відповідачки, тому судові витрати, пов?язані з проведенням експертизи, покладаються на Відповідачку повністю, незалежно від результату вирішення спору.

Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 141, 263-265, 268 ЦПК України, Суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса проживання, АДРЕСА_5 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_1 ; АДРЕСА_6 ) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 107 094,60 грн - майнової шкоди, 15000,00 грн - моральної шкоди. Всього 122 094,60 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 6671,98 грн, з яких: 6000,00 грн - витрати за проведення оцінки вартості збитку, 671,98 грн - витрати на послуги з отримання довідки в БТІ.

У задоволенні решти вимог заяви відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 20.03.2025.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО