Справа № 308/3475/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Крегул М.М., за участю секретаря судового засідання Мішко М.М., розглянувши заяву представника позивача адвоката Олійника Романа Богдановича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом адвоката Олійника Романа Богдановича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради, про припинення права на виконання будівельних робіт, -

В С Т А Н О В И В :

Адвокат Олійника Р.Б., який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради, про припинення права на виконання будівельних робіт.

Разом з позовною заявою до суду подано заяву про забезпечення позову шляхом Заборонити ОСОБА_2 та будь-яким іншим особам виконувати будь- які види підготовчих, будівельних та земляних робіт на земельних ділянках з кадастровими номерами: :32:001:0484, :32:001:0485, :32:001:0486, :32:001:0470, :32:001:0471, :32:001:0472, :32:001:0473, :32:001:0474, :32:001:0475, :32:001:0476, :32:001:0477, :32:001:0478 до набрання законної сили судовим рішенням у справі.

Заяву мотивує тим, що позивач ОСОБА_1 є власником житлового будинку та земельної ділянки (земельна ділянка з кадастровим номером :32:001:0402) за адресою: АДРЕСА_1 .

У грудні 2024 року позивач виявив, що на вищевказаних сусідніх земельних ділянках (через дорогу від нього) на АДРЕСА_1 проводяться будівельні та земляні роботи. Згідно даних державного земельного кадастру власником вищевказаних земельних ділянок є Відповідачка. Згідно інформації розміщеної на Порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва на відповідних земельних ділянках заплановане будівництво дванадцяти індивідуальних житлових будинків.

Водночас, як випливає з наявних у позивача документів і доказів, відповідні будівельні роботи проводяться з грубими порушеннями будівельних норм, зокрема, в частині недотримання вимог законодавства щодо погодження проектної документації з управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради та з органом охорони культурної спадщини при Департаменті культури ЗОДА, а також в частині невідповідності площі земельних ділянок, які заплановані до забудови, вимогам ДБН, а також в частині невідповідності намірів забудови вимогам містобудівної документації (детальне обґрунтування відповідних порушень наведене у позовній заяві).

Згідно припису Департаментом культури Закарпатської обласної державної адміністрації - обласної військової адміністрації від 09.01.2025 р. власника земельних ділянок ОСОБА_2 було зобов`язано до отримання погодження проекту архітектурних перетворень органом охорони культурної спадщини Закарпатської обласної державної адміністрації будівельні роботи на даному об`єкті не проводити.

Однак, не дивлячись на наявність порушень будівельних норм і наявність припису Департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації - обласної військової адміністрації будівельні і земельні роботи на відповідних земельних ділянках продовжуються, на підтвердження чого до заяви долучені фотографії території будівництва станом на початок грудня 2024 р. та станом на кінець лютого 2025 р.

При цьому, враховуючи, що предметом позову в даній справі є припинення права на виконання будівельних робіт, не вжиття заходів забезпечення позову призведе до того, що рішення по даній справі втратить свою актуальність і не матиме жодних наслідків ні для позивача (позивач не отримає ефективного захисту своїх прав), ні відповідача (на той момент будинки будуть введені в експлуатацію, а можливо уже і будуть продані).

Розглянувши заяву про забезпечення позову, дослідивши та оцінивши додані до неї документи, зважаючи на доводи та обґрунтування заяви про забезпечення позову та на зміст позовних вимог, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 1ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно із ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За правилами ч. ч. 1, 3, 4 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін.

В силу положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України судом розглянуто дану заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

В зв`язку з тим, що розгляд даної заяви здійснюється за відсутності учасників фіксування судового процесу за допомогою звукозаписуючого технічного пристрою не здійснюється, що відповідає вимогам ст. 247 ЦПК України.

Подана представником позивача заява про забезпечення позову відповідає приписам та вимогам встановленим ст. 151 ЦПК України, та таким чином вона підлягає невідкладному розгляду.

Відповідно до приписів ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача. Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Тобто, однією із причин, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, може бути припущення особи щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Так, Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п.4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Крім того, відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605 цс16 від 25.05.2016 року, винесеної за результатами перегляду рішення Апеляційного суду м. Києва та ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачами на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом присудження реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд здійснює оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такій захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

При обрані заходів забезпечення позову, суд повинен також враховувати необхідність збереження балансу прав і законних інтересів усіх учасників спірних правовідносин та інших осіб, не допускаючи використання заходу забезпечення позову у якості тиску на відповідача.

Так, з матеріалів позовної заяви адвоката Олійника Романа Богдановича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , вбачається, що між позивачем та відповідачем є спір, щодо наданого відповідачеві права на виконання будівельних робіт за вищевказаними земельними ділянками.

Згідно акту візуального обстеження від 18.12.2024 року складеного заступником начальника управління начальником відділу збереження об`єктів культурної спадщини та музеїв управління охорони культурної спадщини та забезпечення діяльності керівництва департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації обласної військової адміністрації Сопко Т.Т. та головним спеціалістом відділу Куцов К.О. встановлено, що проект архітектурних перетворень на вказаних вище земельних ділянках не погоджувався.

За результатами перевірки директором департаменту культури Тищук Є. 09.01.2025 року було винесено припис із забороною до отримання погодження проекту архітектурних перетворень органом охорони культурної спадщини Закарпатської обласної державної адміністрації проведення на даних об`єктах (земельних ділянках) будівельних робіт.

На підтвердження продовження проведення на земельних ділянках будівельних робіт позивачем долучені два фотознімки: один з яких датований 04 грудня 2024 року, другий 23 лютого.

Проте, з даних фотознімків неможливо об`єктивно встановити, яка земельна ділянка зображена, та те , що на такій земельній ділянці проводяться будівельні роботи.

Крім того, один фотознімок датований 04 грудня 2024 року, а заборонний припис на проведення будівельних робіт був винесений 09.01.2025 року. Другий фотознімок датований 23 лютого, при цьому, не вказано якого року.

Разом з тим, навіть якщо припускати, що даний фотознімок зроблений у 2025 році, суд не може встановити, що будівельні роботи на земельних ділянках проводилися після винесення заборонного припису від 09.01.2025 року, а не в період з 04.12.2024 року по 09.01.2025 року.

Таким чином , суд приходить до переконання, що матеріали заяви про забезпечення позову не містять жодних доказів на підтвердження тих обставин, що відповідач ОСОБА_2 , здійснює будь-які будівельні роботи на вказаних в ухвалі земельних ділянках саме після винесення припису від 09.01.2025 року. Долучені до заяві фотокопії не є належними та допустимими доказами.

Зважаючи на вище викладене, обґрунтування заяви про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами адвоката Олійника Романа Богдановича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , суд приходить до висновку про необґрунтованість заяви про забезпечення позову та відсутність підстав для її задоволення, а тому у забезпеченні позову слід відмовити.

Разом з цим, суд зауважує, що особа не позбавлена можливості у подальшому повторно ініціювати питання перед судом про доцільність забезпечення його позову на будь-якій стадії розгляду справи у разі встановлення відповідних підстав для цього.

На підставі викладеного та керуючись статтями 149-154, 260,353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у задоволенні заяви представника позивача адвоката Олійника Романа Богдановича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом адвоката Олійника Романа Богдановича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради, про припинення права на виконання будівельних робіт.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складено та проголошено 17.03.2025 року о 16 год. 50 хв..

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул