САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/882/25
Провадження №2/726/182/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12.03.2025 м. Чернівці

Суддя Садгірського районного суду м. Чернівці Асташев С. А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В:

10.03.2025 Садгірським районним судом м. Чернівці отримано позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу у якій позивачка просить суд розірвати шлюб між нею та відповідачем.

Також просить звільнити її від сплати судового збору за подання позовної заяви про розірвання шлюбу, вказуючи на те, що є особою із інвалідністю ІІІ групи та багатодітною матір`ю, а тому сплата судового збору може значно вплинути на рівень її життя та життя дітей, яких вона утримує.

У позові позивачка вказує про те, що звернулася до Садгірського районного суду м. Чернівці, оскільки після вчинення чоловіком домашнього насильства залишила його та наразі проживає у Центрі доброти для мами та дитини «Місто Добра».

Перевіряючи отриману позовну заяву на відповідність вимогам ЦПК України, доходжу такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Подання позову має відбуватись з дотриманням певних умов, а тому порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України.

Так, підставою відкриття провадження у цивільній справі судом є подання особою позовної заяви, оформленої відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України, яка предметно, суб`єктно, інстанційно та територіально підсудна даному суду.

Відповідно до правил загальної підсудності, визначеної ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Разом із тим, у ч.2 ст. 28 ЦПК України передбачені випадки альтернативної підсудності, зокрема позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

Згідно із п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 2 ст. 13 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, а відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду, а позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору (ч.6 ст. 175 ЦПК України).

Так, у даній конкретній справі ані позивачка, ні відповідач не зареєстровані на території, що підсудна Садгірському районному суду м. Чернівці. Разом із тим, ОСОБА_1 звертаючись до суду вказує про те, що разом із дітьми проживає у Центрі доброти для мами та дитини «Місто Добра». Однак відповідну довідку на підтвердження цих обставин позивачка не долучає.

Про відсутність такої довідки також свідчить складений працівниками суду акт.

Відсутність довідки на підтвердження факту проживання позивачки на території, що підсудна Садгірському районному суду м. Чернівці позбавляє суд можливості перевірити дотримання правил альтернативної підсудності та вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Тому позивачці слід долучити відповідну довідку, про наявність якої вказано у позові.

Що стосується заявленого клопотання про звільнення від сплати судового збору у справі, враховую наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Тобто, розмір та порядок сплати судового збору врегульовано Законом України «Про судовий збір».

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду фізичною особою позовної заяви про розірвання шлюбу сплачується судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону «Про Державний бюджет України на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2025 року становить 3 028 гривні.

Отже, розмір судового збору за вимогу про розірвання шлюбу, заявлену у позові ОСОБА_1 становить 1 211 гривень 20 копійок.

Закон України «Про судовий збір» визначає обов`язок особи, яка звертається до суду за захистом свого майнового, немайнового права та/або обов`язку, здійснити сплату судового збору. Такий обов`язок справляння судового збору є законним фінансовим обмеженням та убезпечує від надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Слід зауважити, що безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

ЄСПЛ неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Своє клопотання про відстрочення сплати судового збору позивач мотивувала скрутним матеріальним станом, а також вказівкою на те, що вона є особою із інвалідністю ІІІ групи та багатодітною матір`ю, однак такі підстави не є безумовними підставами для відстрочення сплати судового збору. Доказів на підтвердження дійсного майнового стану позивачки, відсутності у неї будь-якого доходу матеріали справи не містять.

У зв`язку з наведеним, наразі суд не знаходить підстав для звільнення позивачки від сплати судового збору, а питання про розстрочення його сплати остання не ставить на розгляд суду. Таким чином позивачці потрібно сплатити судовий збір у справі у розмірі 1 211 гривень 20 копійок та долучити квитанцію на оплату судового збору у справі.

Судовий збір має бути сплачений або перерахований за такими реквізитами: Отримувач коштів: Чернів.ГУК/Чернів.ТГ(Садгірський суд)/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37836095, Банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.), Рахунок отримувача: UA0024405, Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

У випадку наявності доказів на підтвердження відсутності стабільного доходу, майна та, відповідно, підтвердження скрутного матеріального становища позивачки суду слід надати такі докази.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Слід зазначити, що вказані в ухвалі суду недоліки не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З огляду на вищевикладене, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - слід залишити без руху і надати позивачці строк 7 (сім) днів із дня вручення копії ухвали для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Роз`яснити позивачці, що в разі невиконання вимог ухвали суду, позовна заява, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, буде вважатися неподаною і повернута.

Відповідно до ч.1 ст.261 ЦПК України, ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст.261 ЦПК України, ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

На підставі викладеного, Закону України «Про судовий збір» та керуючись ст.ст. 95, 175 - 177, 185, 261, 354 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачці ОСОБА_1 строк 7 (сім) днів для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який рахувати з дня отримання нею копії даної ухвали.

Роз`яснити, що якщо у встановлений строк вказані в ухвалі недоліки не будуть усунені, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. А. Асташев