Справа № 507/46/25
2/519/451/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.03.2025 м. Південне

Суддя Южного міського суду Одеської області Москаленко І.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

У С Т А Н О В И В:

1.12.03.2025 до Южного міського суду Одеської області з Любашівського районного суду Одеської області для розгляду надійшла вищезазначена справа.

2.Позовну заяву було передано у провадження судді Москаленко І.О. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

3.При досліджені позовної заяви та доданих до неї документів, суддею встановлено, що позовна заява подана з порушенням ст. 175 та 177 ЦПК України.

4.Так, згідно із пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

5.Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

6.За ст.3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

7.Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

8.Проте, в порушення вказаних вимог в позовній заяві, яка містить вимогу про визнання права власності, не зазначена ціна позову, що також впливає і на визначення розміру судового збору, який може підлягати стягненню з відповідача при ухвалення рішення суду. Вимога про визнання права власності та/чи витребування майна з чужого незаконного володіння є вимогою майнового характеру, тому відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» при зверненні до суду з позовом позивач повинен був сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Дана позиція знаходить своє підтвердження в ухвалі Верховного суду № 932/779/22 від 23.01.2023 року.

9.Однак, всупереч вимогам закону позивачем в позовній заяві зазначено ціну позову виходячи з одного об`єкта спірного майна та не надано звіт про оцінку таких об`єктів нерухомого майна (ринкову вартість) щодо вимоги майнового характеру про визнання права власності.

10.Позивач зазначає про звільнення від сплати судового збору на підставі ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» як учасник бойових дій.

11.До позову додано посвідчення ветерана війни серії НОМЕР_1 від 18.06.2021 та учасника бойових дій серія НОМЕР_2 від 04.11.2020.

12.Так, відповідно до пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

13.Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

14.Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

15.За змістом статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального статусу» особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

16.Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

17.Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12.02.2020 у справі №545/1149/17 зазначила, що, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального статусу».

18.У цьому судовому рішенні Верховний Суд зробив правовий висновок про те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав як учасників бойових дій.

19.Також наведена правова позиція міститься у висновках Великої Палати Верховного Суду щодо застосування положень пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, викладених, зокрема, у постанові від 09.10.2019 (справа № 9901/311/19), постанові від 20.01.2021 (справа №9901/258/20), в ухвалі від 06.05.2020 (справа № 9901/70/20, провадження №11_128заі20), у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27.11.2019 (справа № 285/3858/17).

20.Верховний Суд зазначив, що зміст пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» в сукупності з частиною 2 статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального статусу» вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

21.Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій та ветерана війни не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

22.Питання поділу спільного майна подружжя не пов`язана з наявністю та/або відсутністю у ОСОБА_1 статусу учасника бойових дій.

23.Позовна заява ОСОБА_1 про поділ спільного майна не пов`язана з порушенням його права на соціальний захист саме як учасника бойових дій та ветерана війни.

24.Таким чином, відсутні підстави для звільнення його від сплати судового збору.

25.Відповідно до положень ч. 2, 4, 5 ст. 95 Цивільного процесуального кодексу України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

26.Таким чином, копії будь-яких документів мають засвідчувати їх дійсність, оскільки мають бути виготовлені виключно з оригіналів цих документів.

27.Отже, суд наголошує, що копії документів подаються до суду належно завіреними.

28.Вказуючи на належність засвідчення копії суд зазначає, що ксерокопія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко було видно всі реквізити, поля документа не було порушено, з відміткою про засвідчення копії документа, особою, яка його посвідчує, яка складається: зі слів "Згідно з оригіналом", назви та особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису, та печатки (для нотаріального завірених копій, копій, що подаються адвокатом як представником (за наявності такої печаті), чи які подаються юридичними особами публічного та приватного права).

29.Додані до заяви документи, всупереч вимогам п.2 ст. 95 ЦПК України, не завірені належним чином, адже відсутній та особистий підпис особи, яка засвідчує копію. Позовна заява не містить зазначення про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

30.Також, в порушення ст.175 ЦПК України у поданому позові відсутні відомості про наявність або відсутність у сторін електронного кабінету.

31.За такого, позивачу необхідно долучити до позовної заяви оцінку вартості кожного зі спірних об`єктів майна станом на час звернення до суду, чи інший доказ про його вартість та визначити дійсну ціну позову у відповідності до ч. 2 ст.176 ЦПК України, розрахувати суму судового збору, яка підлягає сплаті та надати докази його сплати; засвідчити належним чином копії документів, що додані до заяви, та усунити інші недоліки зазначені вище.

32.Слід зазначити, що вказані в ухвалі суду недоліки не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

33.Крім того, суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Цивільним процесуальним кодексом України, що не суперечить вимогам закону, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду

34.Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

35.Враховуючи викладене суддя приходить до висновку, що позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 175 177, 84 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, що відповідає вимогам ст. 185 ЦПК України,-

36.Керуючись ст.ст. 19, 175-177, 187, 190-191, 274-279 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

1.Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху.

2.Надати позивачу строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених недоліків.

3.У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

4.Ухвала оскарженню не підлягає.

5.Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Южного міського суду

Одеської області І.О. Москаленко