Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2/357/1488/25
У Х В А Л А

12.03.2025 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Бондаренко О. В., за участю секретаря судового засідання Калічної Ж. А., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо спору, у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про встановлення факту проживання однією сім?єю, поділ спільного майна подружжя, визнання правочинів недійсними, витребування майна,

В С Т А Н О В И В:

19.11.2020 ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом, шляхом направлення засобами поштового зв`язку, який зареєстрований судом 01.12.2020, та з урахуванням заяв про зміну предмету позову просить у судовому порядку:

1) визнати факт спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_5 та ОСОБА_2 у період з вересня 2009 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

2) визнати об`єктом спільної сумісної власності подружжя майно: житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,1316 га (кадастровий номер: :02:021:0813, цільове призначення: для будівництва і обслуговування нежитлового будинку, господарських будівель і споруд); нежитлову будівлю під літ. «Е-2», загальною площею 2802,6 кв.м. та земельну ділянку площею 0,5655 га (кадастровий номер: :06:007:0046, цільове призначення для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, розміщення цеху по виробництву меблів, складу магазину по продажу промислових товарів з влаштуванням платної стоянки автотранспорту) за адресою: АДРЕСА_2 ; квартиру АДРЕСА_3 ;

3) визнати недійсними: договір дарування нежитлової будівлі, укладений 04.11.2020 між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , предметом якого є нежитлова будівля літ. «Е-2», загальною площею 2802,6 кв. м., що розташована за адресою АДРЕСА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Цвинтарною І.О.; договір дарування земельної ділянки, укладений 04.11.2020 між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , предметом якого є земельна ділянка площею 0, 5655 га (кадастровий номер: :06:007:0046), що розташована за адресою АДРЕСА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Цвинтарною І. О.

4) витребувати із володіння ОСОБА_4 нежитлову будівлю під літ. «Е-2», загальною площею 2802,6 кв.м. та земельну ділянку загальною площею 0,5655 га (кадастровий номер: :06:007:0046, цільове призначення для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, розміщення цеху по виробництву меблів, складу магазину по продажу промислових товарів з влаштуванням платної стоянки автотранспорту), що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 ;

5) поділити спільне сумісне майно ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , а саме: визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину вказаного майна (залишивши іншу 1/2 частину у власності ОСОБА_5 , як спадкове майно після його смерті).

6) визнати об`єктом права спільної сумісної власності ОСОБА_2 та ОСОБА_5 грошові кошти, розміщені на банківських рахунках в АТ КБ «Приватбанк», в AT «Сенс Банк», в AT «Державний ощадний банк України» на ім`я ОСОБА_5 станом на 29.10.2020, та поділити вказані грошові кошти, шляхом визнання за нею права власності на 1/2 частину цих коштів, стягнувши відповідну суму із ОСОБА_3 , як правонаступника ОСОБА_5 , на її користь, у зв`язку із відсутністю коштів на банківських рахунках, в тому розмірі, в якому вони знаходилися на рахунках станом на 29.10.2020.

17.12.2020 судом постановлено ухвалу, якою прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

07.08.2024 судом постановлено ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до розгляду по суті.

12.03.2025 представник ОСОБА_1 адвокат Грищук Микола Володимирович, подав до суду заяву, шляхом направлення через підсистему «Електронний суд», про залучення у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, мотивуючи тим, що ОСОБА_1 стало відомо, що 01.10.2024 судом була постановлена ухвала у справі 357/11959/20, якою у задоволенні клопотання відповідача відмовлено, оскільки вказане нерухоме майно не були предметом спору у справі № 357/12773/13ц, враховуючи, що позивач у вказаній справі уточнила позовні вимоги та виключила вказане майно з обсягу майна набутого у шлюбі ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , і рішенням у вказаній справі дане майно не визнано особистою власністю ОСОБА_5 . Крім того, станом на дату подання позову у справі № 357/11959/20, відкриття провадження у справі та подачі у подальшому позивачкою заяв про зміну предмету спору, спір щодо вказаного майна був неврегульований, тому підстави для закриття провадження у справі за п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України відсутні». З викладеного вбачається, що майно, а саме: нежитлова будівля під літ. «Е-2», загальною площею 2802,6 кв. м, розташована по АДРЕСА_2 реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 03 та земельна ділянка по АДРЕСА_2 , кадастровий номер земельної ділянки: :06:007:0046, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 03, не визнано особистою власністю ОСОБА_5 . Зважаючи на викладене ОСОБА_1 з метою захисту свої прав та інтересів звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_4 про визнання права власності на нерухоме майно та витребування майна з чужого незаконного володіння, щодо вказаної нежитлової будівлі та земельної ділянки. Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09.01.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 357/17395/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання права власності на нерухоме майно та витребування майна з чужого незаконного володіння. Таким чином майно, а саме: нежитлова будівля під літ. «Е-2», загальною площею 2802,6 кв. м, розташована по АДРЕСА_2 реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 03; земельна ділянка по АДРЕСА_2 , кадастровий номер земельної ділянки з кадастровим номером: :06:007:0046, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 03, є також предметом спору у справі № 357/11959/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю та поділ спільного майна подружжя, тому рішення у такій справі може вплинути на права та інтереси ОСОБА_1 , щодо такого майна. Таким чином залучення ОСОБА_1 до участі у справі № 357/11959/20 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору з однієї сторони буде сприяти всебічному розгляду зазначеної справи, зібранню більшої кількості доказів, правильному вирішенню справи, а з іншої будуть створені умови для захисту її прав, свобод та інтересів, які можуть бути порушені при вирішенні спору між позивачем - ОСОБА_2 і відповідачами - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за відсутності такої третьої особи. ОСОБА_1 стало відомо, що правовий режим особистої приватної власності ОСОБА_5 щодо майна: нежитлова будівля під літ. «Е-2», загальною площею 2802,6 кв. м, розташована по АДРЕСА_2 реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 03; земельна ділянка по АДРЕСА_2 , кадастровий номер земельної ділянки: :06:007:0046, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 03, змінено, вже після того, як суд розпочав розгляд справи № 357/11959/20 по суті, тому, ОСОБА_1 звертається до суду із заявою про поновлення строку на подачу заяви про вступ у справу у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та про залучення її в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Позивачка - ОСОБА_2 у судовому засіданні заперечила проти клопотання мотивуючи тим, що ОСОБА_1 проживає разом із ОСОБА_3 тому їй відомо було про розгляд даної справи, а даною заявою вона намагається збільшити термін розгляду справи.

Представник позивачки адвокат Давигора Світлана Анатоліївна у судовому засіданні наперчила проти клопотання мотивуючи тим, що дана справа знаходиться у проваджені суду з 2020 року, а ОСОБА_1 подала до суду позов з вимогами до ОСОБА_4 щодо вказаною майна у грудні 2024 року, тому у даній справі вона не може бути залучена як третя особа на стороні відповідача. Представник відповідача адвокат Масловський І.А., подаючи до суду відзив на позовну заяву залучив ОСОБА_1 в якості свідка у справі, тому останній було відомо про розгляд даної справи ще до постановлення судом ухвали 01.10.2024, і свої пояснення вона надасть у судовому засіданні. Рішенням у даній справі не будуть порушені права та інтереси ОСОБА_1 .

Відповідач - ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник відповідача - ОСОБА_4 , адвокат Шмаров Олексій Валерійович, у судовому засіданні клопотання підтримав мотивуючи тим, що він на минулому засіданні повідомив ОСОБА_2 про перебування у суді справи за позовом ОСОБА_1 і вона залучена у тій справі в якості третьої особи. Питання, які ставляться у вказаних справах переплітаються, а саме щодо часу набуття спірного майна, тому є доцільним залучити ОСОБА_1 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.

Відповідачка - ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце засідання повідомлялася належним чином, причини неявки суд не повідомила.

Суд, заслухавши думку учасників справи, оглянувши матеріали справи, при вирішення клопотання виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1, 3 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадку. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом ч. 1, 4, 5 ст. 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Отже, враховуючи, що розгляд даної справи проводиться в порядку загального позовного провадження, третя особа може бути залучена до участі у справі судом першої інстанції до закінчення підготовчого провадження, однак, вказане клопотання подане на стадії розгляду справи по суті, отже з порушенням строків звернення, а сторонами у справі у підготовчому засіданні, не заявлялося клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо спору, зокрема, ОСОБА_1 , яка являється матір`ю відповідача - ОСОБА_3 .

Представник ОСОБА_1 адвокат Грищук Микола Володимирович просить поновити строк подання вказаного клопотання, про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, оскільки ОСОБА_1 довідалася, про те, що нежитлова будівля під літ. «Е-2», загальною площею 2802,6 кв. м, розташована по АДРЕСА_2 реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 03 та земельна ділянка по АДРЕСА_2 , кадастровий номер земельної ділянки :06:007:0046, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 03, не визнана особистою власністю ОСОБА_5 , з ухвали суду, яка занесена до протоколу судового засідання 01.10.2024. Також, з метою захисту своїх прав та інтересів звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_4 , про визнання права власності на частинунежитлової будівлі літ. «Е-2», загальною площею 2802,6 кв. м, розташовану по АДРЕСА_2 та частину земельної ділянки по АДРЕСА_2 , кадастровий номер земельної ділянки :06:007:0046, площа 0,5655 га, цільове призначення: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, та витребування вказаного майна з чужого незаконного володіння.

Однак, суд критично оцінює зазначені доводи заявника про необізнаність щодо правового режиму нежитлової будівлі під літ. «Е-2», загальною площею 2802,6 кв. м, розташованої по АДРЕСА_2 реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 03 та земельної ділянки по АДРЕСА_2 , кадастровий номер земельної ділянки :06:007:0046, оскільки в Білоцерківському міськрайонному суді перебувала цивільна справа №357/12773/13-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , про поділ спільного майна подружжя, за результатами розгляду якої, рішенням від 28.11.2013 позов задоволено частково та саме в ході розгляду даної справи, як зазначено у вказаному рішенні, ОСОБА_1 уточнила позовні вимоги та просила виключити з переліку майна, що підлягає поділу нежитлову будівлю позначену під літерою «Е2» площею 2802,6 кв.м по АДРЕСА_2 .

Крім того, ОСОБА_1 з метою захисту свої прав та інтересів звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_4 про визнання права власності на частину нежитлової будівлі літ. «Е-2», загальною площею 2802,6 кв. м, розташовану по АДРЕСА_2 та частину земельної ділянки по АДРЕСА_2 , кадастровий номер земельної ділянки :06:007:0046, площа 0,5655 га, цільове призначення: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, та витребування вказаного майна з чужого незаконного володіння, та ухвалою суду від 09.01.2025 у справі № 357/17395/24 відкрито провадження.

За приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй Конституцією або законом (стаття 8).

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року, «Перетяка та Шереметьев проти України» від 21 грудня 2010 року).

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс ОСОБА_5 .А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (справа «Олександр Шевченко проти України» 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року, справа «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип resjudicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року).

У п. 47 рішення у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.

Згідно ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому суд звертає увагу на те, що норми ЦПК України не містять вичерпного переліку поважних причин, які можна враховувати при вирішенні питання про поновлення пропущеного процесуального строку, так як вони враховуються у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Так, 01.10.2024 судом постановлено ухвалу у даній справі, яка занесена до протоколу судового засідання, якою відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі в частині позовних вимог, оскільки вказане нерухоме майно, не було предметом спору, у справі №357/12773/13-ц, враховуючи, що позивач у вказаній справі уточнила позовні вимоги та виключила вказане майно з обсягу майна набутого у шлюбі ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , і рішенням у вказаній справі дане майно не визнано особистою власністю ОСОБА_5 . Крім того, станом на дату подання позову у справі №357/11959/20, відкриття провадження у справі та подачі у подальшому позивачкою заяв про зміну предмету спору, спір щодо вказаного майна неврегульований, тому підстави для закриття провадження у справі за п.2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України відсутні.

Однак, заявник - ОСОБА_1 , не надала до суду належних та достатніх доказів того, коли саме вона ознайомилася з даною ухвалою суду.

Водночас, як вбачається з матеріалів справи, заявник була обізнана про розгляд даної цивільної справи №357/11959/20, враховуючи, що відповідачем у даній справі є її син ОСОБА_3 , у відзиві на позовну заяву представник відповідача, ОСОБА_3 , який поданий 09.09.2021 ОСОБА_1 заявлена в якості свідка та 12.10.2021 судом задоволено клопотання представника відповідача ОСОБА_3 , про допит її в якості свідка, а тому вона мала можливість своєчасно здійснити процесуальну дію, строк якої обмежений законом, а враховуючи положення ч.1 ст. ст. 54 ЦПК України, відповідачі у справі зобов`язані були сповістити ОСОБА_1 про відкриття провадження у даній справі і подати до суду заяву про залучення її до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, якщо в результаті ухвалення судового рішення третя особа може пред`явити вимоги до такої сторони.

Також, аналіз ст. 53 ЦПК України дає підстави стверджувати, що заява про залучення до участі у справі в якості третьої особи, має бути обґрунтована з наданням суду відповідних доказів того, що рішення у справі може вплинути на права та обов`язки особи, яка звертається з відповідною заявою.

Отже, обов`язковою умовою залучення особи до участі у справі в якості третьої особи є доведення можливості впливу рішення у справі на права, свободи, інтереси та обов`язки такої особи.

Разом з тим, представник ОСОБА_1 адвокат Грищук Микола Володимирович не зазначив, на стороні кого з відповідачів у даній справі слід залучити ОСОБА_1 , враховуючи, що вона звернулася до суду з окремим позовом до ОСОБА_4 , про визнання права власності на нерухоме майно та витребування майна з чужого незаконного володіння; не довів підстав для залучення даної особи у процесуальному статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, та яким чином ухвалене в майбутньому рішення суду безпосередньо впливає на права чи обов`язки цієї особи щодо однієї із сторін у справі.

Враховуючи вищевикладене, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо спору, у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про встановлення факту проживання однією сім`єю, поділ спільного майна подружжя, визнання правочинів недійсними, витребування майна, слід відмовити.

При цьому суд наголошує, що відмова у задоволенні заяви про залучення до справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору не є перешкодою у доступі до правосуддя, оскільки не позбавляє права самостійно звернутися до суду із позовом про відновлення своїх прав та інтересів.

Керуючись ст. 53, 259, 260, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо спору, у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про встановлення факту проживання однією сім`єю, поділ спільного майна подружжя, визнання правочинів недійсними, витребування майна, відмовити.

Ухвала окремо від рішення оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала складена та проголошена 12.03.2025.

Суддя:О. В. Бондаренко