Справа № 683/3980/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2025 року м. Старокостянтинів

Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючої - судді Сагайдак І.М.

секретаря Повзун С.В.

з участю: прокурора Баклана Г.В.

представника відповідача ОСОБА_1

адвоката Грицая Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Старокостянтинів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №683/3980/24, 2/683/376/2025 за позовом Заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, Староостропільської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконним виловом водних біоресурсів,

в с т а н о в и в:

У грудні 2024 року Заступник керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, Староостропільської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області звернувся в суд із позовом до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконним виловом водних біоресурсів.

В обґрунтування заявленого позову зазначає, що 05 квітня 2024 року близько 06 години 30 хвилин на річці Случ поблизу с. Губин Староостропільської ОТГ Хмельницького району Хмельницької області ОСОБА_1 займався незаконним виловом водних біоресурсів (риби) під час встановленої нерестової заборони за допомогою заборонених знарядь лову, а саме, двох сіток та дерев`яного човна, при цьому ним було виловлено риби загальною вагою 7,285 кг в кількості, зокрема: карась сріблястий 13 штук, окунь звичайний 1 штука, короп (сазан) 3 штуки. Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги ч.1 ст.27, п.п.3, 4 ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ», ст.26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», п.п.1 п.1, п.п.6 п.3 розділу ІV Правил любительського рибальства.

Постановою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 17 липня 2024 року у справі №683/1341/24 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, а провадження у справі закрито у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення стягнення, передбачених ст.38 КУпАП. Вказана постанова суду набрала законної сили 30 липня 2024 року.

Незаконні дії ОСОБА_1 призвели до заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу у сумі 34833 грн.

В той же час, питання про стягнення з порушника вищевказаних збитків до тепер не вирішено.

Враховуючи викладене вище, Заступник керівника Хмельницької окружної прокуратури просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Управління Державного

агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області 34833 грн. шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби, які просить зарахувати на рахунок Староостропільської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області, а також стягнути понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 3028 грн.

Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 10 січня 2025 року у даній справі відкрито провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 10 березня 2025 року відповідачу поновлено строк на подачу відзиву.

В судовому засіданні прокурор Баклан Г.В. позов підтримав та просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, посилаючись на те, що саме незаконні дії ОСОБА_1 , який визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, призвели до заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу, а тому розмір завданої ним шкоди в сумі 34833 грн. просить стягнути з відповідача на користь держави та зарахувати на рахунок Староостропільської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області.

Позивач - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, яке належним чином повідомлене про часі місце розгляду справи, в судове засідання свого представника не направило, натомість подало заяву, у якій просить розгляд справи проводити у відсутності представника та задовольнити позовні вимоги.

Позивач Староостропільська сільська рада Хмельницького району Хмельницької області, яка належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи, подала до суду клопотання про розгляд справи у відсутності свого представника, а також повідомила, що позов підтримує та просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_1 , який належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Грицай Л.М. в судовому засіданні просить відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що прокурор не наділений повноваженнями на звернення до суду з даним позовом. Зазначає, що Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області та Староостропільська сільська рада Хмельницького району Хмельницької області є юридичними особами, а тому саме вони повинні звертатись до суду із даним позовом. У даній справі прокурор підміняє органи місцевого самоврядування і здійснює загальний нагляд, що є порушенням вимог Конституції України та Закону України «Про прокуратуру».

Крім того, представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Грицай Л.М. подав до суду відзив, у якому просить відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтоване прокурором у суді і таке представництво може мати місце лише у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Просить врахувати, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Тому, пред`явлення даного позову прокурором суперечить вимогам ст.23 Закону України «Про прокуратуру» та судовій практиці, викладеній у постановах Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі №587/430/16-ц, від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18.

У відповіді на відзив прокурор Баклан Г.В. зазначає, що при подачі позову прокурором повністю було дотримано порядку, передбаченого ст.23 Закону України «Про прокуратуру». Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області та Староостропільська сільська рада Хмельницького району Хмельницької області є органами, які наділені повноваженнями по здійсненню контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища на відповідній території та звернення до суду з позовом про стягнення завданих навколишньому природному середовищу збитків, але самостійно таких заходів не вживали та письмово повідомили, що із таким позовом до суду не звертатимуться через відсутність коштів на сплату судового збору, через що з метою захисту інтересів держави до суду звернувся прокурор.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши надані докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 05 квітня 2024 року близько 06 години 30 хвилин на річці Случ поблизу с. Губин Староостропільської ОТГ Хмельницького району Хмельницької області ОСОБА_1 займався незаконним виловом водних біоресурсів (риби) під час встановленої нерестової заборони за допомогою заборонених знарядь лову, а саме: двох сіток та дерев`яного човна, при цьому ним було виловлено риби загальною вагою 7,285 кг в кількості 17 штук, зокрема: карась сріблястий 13 штук, окунь звичайний 1 штука, короп (сазан) 3 штуки.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги ч.1 ст.27, п.п.3, 4 ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ», п.п.1 п.1, п.п.6 п.3 розділу ІV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19 вересня 2022 року.

Постановою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 17 липня 2024 року у справі №683/1341/24 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, однак адміністративне стягнення не накладено, оскільки провадження у справі закрито у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст.38 КУпАП.

Вказана постанова суду набрала законної сили 30 липня 2024 року.

Згідно з розрахунком головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області Басуна В.П. від 05 квітня 2024 року, розмір шкоди, завданої рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних біоресурсів Наскаловим А.Г., становить 34833 грн.

Вказаний розрахунок є належним та проведений з урахуванням Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України, що є Додатком №1 до постанови Кабінету Міністрів України №1042 від 29 вересня 2023 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів».

Шкода, завдана навколишньому природному середовищу, відповідачем ОСОБА_1 в добровільному порядку не відшкодована.

Вказані обставини підтверджуються письмовими доказами, що містяться в матеріалах справи.

Відповідно до статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Згідно зі статтею 63 Закону України «Про тваринний світ», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідно до статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону

навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками.

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Оцінивши докази по справі в їх сукупності, враховуючи вказані вище норми матеріального права, встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для відшкодування відповідачем шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби під час встановленої нерестової заборони та забороненим знаряддям лову.

Вина відповідача у вчиненні адміністративного правопорушення встановлена преюдиційною постановою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 17 липня 2024 року у справі №683/1341/24, яка набрала законної сили.

Згідно з частиною 6 статті 82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

В судовому засіданні представник відповідача не оспорював факту здійснення ОСОБА_1 незаконного вилову риби, а також не оспорював розміру шкоди, завданої рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних біоресурсів.

Таким чином, позов прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню, в зв`язку із чим з ОСОБА_1 слід стягнути на користь держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби у розмірі 34833 грн., які зарахувати на рахунок Староостропільської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області.

Доводи представника відповідача адвоката Грицая Л.М. про відсутність підстав для звернення до суду із даним позовом Заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, Староостропільської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області, суд вважає такими, що не заслуговують на увагу, виходячи з наступного.

Так, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва (частина 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року у справі №1-1/99, державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності на господарювання, тощо. Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів.

Згідно абзацу 3 частини 5 статті 56 ЦПК України у разі відкриття провадження за позовною

заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року (справа №587/430/16-ц) у подібних спірних правовідносинах виклала правовий висновок, відповідно до якого наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (абзаци перший, другий і третій частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (абзац другий частини 3 статті 45 ЦПК України у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року). Аналогічний припис закріплений у частині 5 статті 56 ЦПК України, чинного з 15 грудня 2017 року.

Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту (п.67-70 постанови Великої Палата Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі №587/430/16-ц).

Як вбачається зі змісту позовної заяви, Заступник керівника Хмельницької окружної прокуратури обґрунтовує своє звернення до суду з посиланням на те, що Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області та Староостропільська сільська рада Хмельницького району Хмельницької області є органами, які наділені повноваженнями по здійсненню контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища на відповідній території та звернення до суду з позовом про стягнення завданих навколишньому природному середовищу збитків, але самостійно таких заходів не вживали та письмово повідомили, що із таким позовом до суду не звертатимуться через відсутність коштів на сплату судового збору, через що з метою захисту інтересів держави до суду звертається прокурор.

Зазначене підтверджується Повідомленням заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури про встановлення підстав для представництва інтересів держави у суді від 25.10.2024, адресованим Управлінню Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області та Староостропільській сільській раді Хмельницького району Хмельницької області, а також листами вказаних юридичних осіб від 06.11.2024 №1-9-9/1131-24 та від 11.11.2024 №884 відповідно, у яких вони вказують, що із позовом до суду про стягнення з ОСОБА_1 шкоди в сумі 34833 грн. звертатись не будуть у зв`язку із відсутністю коштів на сплату судового збору (а.с.25-29).

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про неналежне виконання Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області та Староостропільською сільською радою Хмельницького району Хмельницької області захисту інтересів держави, в тому числі інтересів Староостропільської

громади, до компетенції яких віднесені повноваження здійснювати контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища на відповідній території та звернення до суду з позовом про стягнення завданих навколишньому природному середовищу збитків, а тому суд, враховуючи характер і суспільну значимість спірних правовідносин, вважає, що прокурор належно обґрунтував підстави для звернення до суду з цим позовом в інтересах держави.

Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки при подачі даного позову Хмельницької обласною прокуратурою було сплачено 3028 грн. судового збору, що підтверджується платіжною інструкцією №4127 від 13 грудня 2024 року, і позов задоволено у повному обсязі, тому з відповідача ОСОБА_1 на користь Хмельницької обласної прокуратури слід стягнути 3028 грн. судового збору.

Керуючись ст.4, 12, 13, 56, 82, 141, 263-265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби у розмірі 34833 грн., які зарахувати на рахунок Староостропільської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області №UA0022771, код бюджетної класифікації доходів бюджету - 24062100, отримувач - ГУК у Хмельницькій області/Староостропільська стг, код отримувача (ЄДРПОУ) - 37971775.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Хмельницької обласної прокуратури 3028 грн. судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Заступник керівника Хмельницької окружної прокуратури, місцезнаходження: вул. Острозького,41 м. Старокостянтинів Хмельницької області, 31100.

Позивач: Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, місцезнаходження: вул. Кам`янецька,257/1 м. Хмельницький, 29021, .

Позивач: Староостропільська сільська рада Хмельницького району Хмельницької області, місцезнаходження: вул. Центральна,2/14 с. Старий Остропіль Хмельницького району Хмельницької області, 31146, .

Відповідач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Повний текст рішення складено 17 березня 2025 року.

Суддя: