Справа № 953/2109/24
Провадження № 2-во/643/30/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.03.2025

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Олійника О.О.,

за участю секретаря судового засідання Новакової Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» - Тараненка А.І. про виправлення описки в заочному рішенні Московського районного суду м. Харкова від 04.12.2024 року та у виконавчому листі від 23.01.2025 року у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Московського районного суду м. Харкова від 04.12.2024 року позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» заборгованість за кредитним договором № 365304957 від 17.10.2020 року у розмірі 66 163,58 гривень, та судовий збір в розмірі 2422,40 гривень. Клопотання представника позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 гривень.

Заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 04.13.2024 року набрало законної сили та на його виконання було видано виконавчі листи від 23.01.2025 року.

26.02.2025 року на адресу Московського районного суду м. Харкова від представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» - Тараненка А.І. надійшла заява про виправлення описки в заочному рішенні Московського районного суду м. Харкова від 04.12.2024 року та у виконавчому листі від 23.01.2025 року у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором

В обґрунтування вказаної заяви представник позивача зазначає, що після ознайомлення з рішенням суду, позивачем встановлено, що у рішенні суду допущено описку у написання РНОКПП відповідача, а саме, зазначено « НОМЕР_1 », замість вірного « НОМЕР_2 ».

Учасники процесу у судове засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили.

Клопотань про відкладення розгляду справи від учасників справи не надходило, а відтак, суд вважає за можливе проводити розгляд заяви за їх відсутності, як це закріплено вимогами ч. 3 ст. 432 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), згідно з якими неявка стягувача і боржника не є перешкодою для розгляду заяви.

Ураховуючи, що розгляд справи відбувся у відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Розглянувши заяву про виправлення описки, суд дійшов висновку про її задоволення, враховуючи наступне.

Частинами 1 та 2 ст. 269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Разом з цим, згідно з ч. 1 ст. 432 ЦПК України суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню.

Наведена норма передбачає можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Як на тому наголошено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.11.2024 у справі № 990/162/23, у розумінні процесуального закону описка - це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування росіянізмів та діалектизмів тощо.

Опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

У пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» судам, зокрема, роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Під час виготовлення тексту заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 04.12.2024 в десятому абзаці резолютивної частини було допущено технічну описку в зазначені РНОКПП відповідача, а саме: зазначено « НОМЕР_1 », замість вірного « НОМЕР_2 ».

Як наслідок, аналогічна описка в частині зазначення РНОКПП боржника була допущена у виконавчих листах, виданих на виконання вищевказаного заочного рішення суду.

Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне винести у справі № 953/2109/24 ухвалу про виправлення описки.

Керуючись ст. ст. 260, 269, 432 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» - Тараненка А.І. про виправлення описки в заочному рішенні Московського районного суду м. Харкова від 04.12.2024 року та у виконавчому листі від 23.01.2025 року у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити.

Виправити допущену в десятому абзаці резолютивної частини заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 04.12.2024 року описку, а саме, десятий абзац резолютивної частини заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 04.12.2024 року викласти у наступній редакції:

«Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ».

Виправити описку, допущену у виконавчих листах у справі № 953/2109/24, а саме, графу «Боржник:» викласти у наступній редакції:

«Боржник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ».

Дана ухвала є невід`ємною частиною заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 04.12.2024 у справі № 953/2109/24 та виконавчих листів від 23.01.2025 року.

Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя - О.О. Олійник