Справа № 214/856/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2025 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Ткаченко А.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця « ОСОБА_2 » про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до відповідача ФОП « ОСОБА_2 » та просить суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість по невиплаченій заробітній платі в сумі 19 500,00 грн., компенсації в порядку ст.ст. 116, 117 КЗпП України в сумі 130 000,00 грн. та моральної шкоди в сумі 100 000,00 грн. посилаючись невиплату відповідачем заробітної плати при його звільненні.

Ухвалою суду від 06 лютого 2025 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвала поштовою кореспонденцією судом надсилалась на адресу, вказану позивачем у тексті позовної заяви. Доказів того, що позивач повідомляв суд про зміну адреси місцезнаходження, не надано (постанова об`єднаної палати Касаційного господарського суду Верховного Суду від 22.01.2021 № 922/623/20).

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

За більше ніж місяць ухвала суду ОСОБА_1 не виконана, позивач не звертався до суду з відповідними заявами, запитами, що свідчили б про виявлення зацікавленості ходом розгляду справи.

Згідно частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ураховуючи викладене, оскільки позивачем зазначені в ухвалі суду недоліки у встановлений строк не усунуто, суд вважає необхідним позов ОСОБА_1 повернути позивачу роз`яснивши, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Повернути позивачу позовну заяву ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця « ОСОБА_2 » про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, відшкодування моральної шкоди.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 10 березня 2025 року.

Суддя А.В. Ткаченко