Справа № 361/888/25
Провадження № 2/361/288/25
У Х В А Л А

про продовження строку для усунення недоліків

06 березня 2025 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Гізатуліна Н.М. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна,

УСТАНОВИЛА:

Адвокат Мельник Р.Я. від імені та в інтересах ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» подав зазначений позов.

Ухвалою суду від 28 лютого 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, визначено спосіб усунення недоліків: визначити ціну позову, виходячи із дійсної вартості спірного майна, визначеної у відповідності до вимог «Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», надати суду документи дійсної вартості земельної ділянки на момент подання позовної заяви та докази сплати судового збору у розмірі 968,96 грн.

На виконання вимог ухвали суду представник позивачки адвокат Мельник Р.Я. 05 березня 2025 року Вх. № 11519 через систему «Електронний суд» подав позовну заяву в новій редакції, опис поштового відправлення та квитанцію, яка свідчить про направлення цієї позовної заяви відповідачу, довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 04 березня 2025 року № 201-09243281 (додаток 2 до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку (пункт 5 розділу ІІІ); квитанцію про оплату судового збору на суму968,96 грн, квитанцію про доплату судового збору на суму 1 235,67 грн.

Перевіривши матеріали заяви та долучених до неї документів, суддя встановила, що недоліки представником позивача усунуті не у повному обсязі.

Так, в ухвалі від 28 лютого 2025 року роз`яснено вимоги п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України та Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» щодо визначення ціни позову та підтвердження вартості майна.

Проте, обґрунтування ціни позову до позовної заяви, представник позивачки надав не звіт про оцінку майна відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», а Довідку про оціночну вартість нерухомості, сформовану 04 березня 2025 року у Єдиній базі даних звітів про оцінку, яка функціонує відповідно до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженої наказом Фонду державного майна України від 17 травня 2018 року № 658 (зі змінами) (далі Порядок).

Водночас пунктом першим Порядку передбачено, що він визначає механізм ведення Фондом державного майна України Єдиної бази даних звітів про оцінку, формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості та реєстрації звітів про оцінку майна, складених суб`єктами оціночної діяльності (оцінювачами) для цілей обчислення доходу платника податку фізичної особи від продажу (обміну) нерухомого майна, а також доходу, отриманого платником податку в результаті прийняття ним у спадщину чи дарунок майна, доходу, отриманого за іншими правочинами, за якими здійснюється перехід права власності на нерухомість, дохід за якими підлягає оподаткуванню у випадках, передбачених Податковим кодексом України.

Електронна довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості документ, сформований на запит фізичної або юридичної особи на підставі даних про об`єкт нерухомості, внесених до Єдиної бази даних звітів про оцінку за допомогою мережі Інтернет, та містить оціночну вартість такого об`єкта, розраховану модулем електронного визначення оціночної вартості (пункт 6 Розділу І Порядку).

Модуль електронного визначення оціночної вартості автоматизована система, що забезпечує електронне визначення оціночної вартості об`єктів оцінки у випадках відчуження нерухомого майна та автоматично застосовується Єдиною базою під час розрахунку оціночної вартості об`єкта оцінки для формування електронної довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості та перевірки подібного до об`єкта оцінки майна (співставних об`єктів оцінки) під час реєстрації звіту про оцінку (пункт 6 Розділу І Порядку).

Інформаційна основа для визначення Модулем оціночної вартості формується шляхом використання: інформаційних джерел з відкритим доступом, зокрема даних Інтернет ресурсів, які системно публікують об`яви (оголошення), щодо пропозицій з продажу нерухомого майна; даних про ціни, зазначені в договорах купівлі-продажу об`єктів нерухомості, внесених нотаріусами до Єдиної бази; даних про ринкову вартість об`єктів нерухомості, внесених до Єдиної бази на підставі звітів про оцінку (пункт 11 Розділу І Порядку).

При цьому, відповідно до пункту 3 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року № 1440, а) ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу; б) оціночна вартість вартість, яка визначається за встановленими алгоритмом та складом вихідних даних.

Таким чином, оціночна та дійсна (ринкова) вартість відмінні поняття.

Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна (ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Відповідно до ст. 12 згаданого Закону документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Законодавець не покладає на суд обов`язок продовжити строк на усунення недоліків у разі усунення недоліків позовної заяви частково. При цьому вказані процесуальні правові приписи не позбавляють суд права в разі усунення недоліків не в повному обсязі постановити ухвалу, якою продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви.

Встановивши, що представник позивачки не визначив ціну позову, виходячи із дійсної вартості спірного майна, визначеної у відповідності до вимог «Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», не надав суду належні документи дійсної вартості земельної ділянки на момент подання позовної заяви, та з урахуванням цього не сплатив судовий збір за майнову вимогу, суддя дійшла висновку про продовження строку для виконання недоліків.

Суддя вважає за необхідне надати представнику позивачки п`ятиденний строк для усунення недоліків з дня вручення цієї ухвали. У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заява вважається неподаною та підлягає поверненню, що не перешкоджає повторному зверненню до суду.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява вважається неподаною та підлягає поверненню, що не перешкоджає повторному зверненню до суду.

Керуючись ст. ст. 127, 175, 185, 317 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Продовжити представнику позивачки адвокату Мельнику Роману Ярославовичу строк для виконання недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Гізатуліна