532/123/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2025 р. м. Кобеляки

Кобеляцький районний суд Полтавської області у складі головуючого судді Макарчука С.М., з участю секретаря судового засідання Демидюк О.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кобеляки за відсутності сторін цивільну справу № 532/123/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

16 січня 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Кобеляцького районного суду Полтавської області з позовом, у якому прохає шлюб нею ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , зареєстрований 05.02.2022 Кобеляцьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), актовий запис № 8 - розірвати.

Позов обґрунтований тим, що 05 лютого 2022 року між ними був укладений шлюб, який був зареєстрований Кобеляцьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) про що зроблено відповідний актовий запис № 8 (а.с.5).

Під час перебування у шлюбі в них народилося двоє дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що Кобеляцьким відділом реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 20 травня 2023 року було складено відповідний актовий запис № 10 та № 30 (а.с.6-7).

Спільне сімейне життя в них не склалося, через різні погляди на життя, цінності та ведення спільного господарства та побуту, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення шлюбних відносин.

Вже тривалий проміжок часу кожен із подружжя живе окремим життям та своїми інтересами, спільне господарство не ведуть. Сторони не підтримують зв`язків між собою. Фактично сім`я припинила своє існування, а шлюб розпався та має лише формальний характер. Подальше формальне існування із відповідачем шлюбних відносин суперечить інтересам позивачки. Подальше спільне життя як подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, що має істотне значення. Примирення та збереження шлюбу між сторонами неможливе. Шлюб розривають вперше. Спір стосовно поділу спільного майна відсутній. Спору про визначення місця проживання дітей, та їх утримання не має.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями 16.01.2025 справу передано на розгляд головуючому судді Макарчуку С.М.

Згідно з відповіддю з Єдиного державного демографічного реєстру № 1055938 від 22.01.2025, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 22.05.1996.

Ухвалою від 22 січня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено у справі судове засідання на 18 лютого 2025 року.

У судове засідання 19 вересня 2023 року сторони не з`явилися.

До суду за вх. № 2002 від 18.02.2025 надійшла письмова заява ОСОБА_1 відповідно до якої остання прохає розгляд справи проводити без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та прохає задовольнити.

До суду за вх. № 8457 надійшла письмова заява ОСОБА_2 , відповідно до якої останній прохає справу розглянути за його відсутності, позов визнає в повному обсязі.

Відповідно до частини 3 статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

За змістом речення 2 частини 2 статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частин 4,5 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

За змістом частин 1, 4 статті 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Суд, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що 05 лютого 2022 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 від 05 лютого 2022 року, виданим Кобеляцьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), актовий запис № 8.

Від зазначеного шлюбу сторони мають двох спільних дітей: сина ОСОБА_4 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 , та доньку ОСОБА_5 , свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 (а.с. 6-7).

Відомостей про наявність спору про поділ майна між сторонами позовна заява не містить. Питання про місце проживання дітей у позовній заяві не ставиться. Сторонами не заявлено клопотання про надання строку для примирення. Позивачка не бажає продовжувати подружні стосунки з відповідачем. Позивачка прохає задовольнити позовну заяву про розірвання шлюбу. Відповідач до початку розгляду справи по суті позов визнав, про що подав письмову заяву.

Розірвати шлюб через органи державної реєстрації актів цивільного стану неможливо, оскільки сторони мають малолітніх дітей.

Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе, оскільки, це суперечило б інтересам сторін.

Спір між сторонами виник із сімейних правовідносин та його вирішення регулюється нормами сімейного законодавства.

Враховуючи вищевикладені обставини та з огляду на визнання відповідачем позову, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, оскільки перебування позивачки у шлюбі з відповідачем не ґрунтується на принципі вільного волевиявлення, а за таких обставин позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

На час розгляду справи перешкоди для розірвання шлюбу, визначені статтею 110 СК України, судом не встановлені.

Відповідно до статті 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Разом з тим, суд вважає недоцільним надавати сторонам строк для примирення.

Статтею 24 СК України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до статті 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до частини 2 статті 114 СК України, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (частина 3 статті 115 СК України).

Відповідачка прохає залишити їй прізвище « ОСОБА_7 ».

Питання розподілу судових витрат сторонами не ставилося.

Оскільки позивачкою судовий збір не сплачувався і остання підлягає звільненню від його сплати на підставі п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» як особа, єдиним джерелом доходу якої є допомога при народженні дитини і розмір судового збору перевищує 5 відсотків її річного доходу, та враховуючи визнання відповідачем позову, відповідно до положень ст.ст. 141, 142 ЦПК України, судові витрати у виді судового збору в сумі 605,60 гривень підлягають стягненню з відповідача на користь держави.

Керуючись статтями 111, 112, 113, 114, 115 Сімейного кодексу України, статтями 4, 11, 12, 13, 76-80, 81, 83, 128, 141, 206, 211, 247, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Прийняти визнання ОСОБА_2 позову ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Позов ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований 05 лютого 2022 року Кобеляцьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) за актовим записом № 8 від 05 лютого 2022 року, - розірвати.

Позивачку після розірвання шлюбу надалі іменувати прізвищем « ОСОБА_7 ».

Стягнути зі ОСОБА_2 на користь держави судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 50 відсотків судового збору, що підлягав сплаті за подання позову, тобто 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Решту 50 відсотків судового збору віднести на рахунок держави.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 2 статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя