Справа № 638/3149/24
Провадження № 2-с/638/66/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2025 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Шамраєв М.Є., розглянувши в порядку письмового провадження заяву боржника: ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі за заявою стягувача:Товариство з обмеженою відповідальністю «Харківгаз Збут» про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості за спожитий природний газ,-

УСТАНОВИВ:

12.07.2024 Дзержинським районним судом м. Харкова видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВГАЗ ЗБУТ», , адреса: 61004, м.Харків, вул. Болбочана Петра, 54, заборгованість за спожитий природний газ за період з 01.12.2021 до 30.04.2022 у розмірі 1406,39 грн (одна тисяча чотириста шість гривень 39 копійок), а також судового збору в розмірі 302,80 грн (триста дві гривні 80 копійок).

05.03.2025 до суду надійшла заява боржника: ОСОБА_1 про скасування вказаного судового наказу.

У поданій заяві про скасування судового наказу боржик посилається на те, що здійснене Товариством з обмеженою відповідальністю «Харківгаз Збут» нарахування відповідних сум є необгрунтованим, адже договір з Товариством з обмеженою відповідальністю «Харківгаз Збут» ОСОБА_2 не укладав і жодних ресурсів через приєднану мережу від ТОВ «Харківгаз Збут» не отримував. Встановити, якої саме адреси стосується наказ, з його тексту в Єдиному державному реєстрі судових рішень не видається можливим. З наведених причин відповідні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю ««Харківгаз Збут» до ОСОБА_2 є повністю необгрунтованими..

Суд вважає, що наявні підстави для її повернення без розгляду відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України через її неналежне оформлення.

Так відповідно до ч. 3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Проаналізувавши вимоги вказаної норми права, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй ухвалі 27 квітня 2022 року по справі № 338/1549/21 (провадження № 61-3746ск22) дійшов висновку про те, що заява про скасування судового наказу повинна містити не лише зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача, а й відповідні твердження щодо незаконності таких вимог.

У поданій заяві про скасування судового наказу заявник зазначає про його необґрунтованість та просить його скасувати, не надаючи натомість жодних обґрунтувань щодо незаконності вимог стягувача, не зазначаючи в чому полягає необґрунтованість вимог стягувача та не надаючи доказів відсутності заборгованості. Водночас у поданій заяві зазначено про неукладення договору між Товариством з обмеженою відповідальністю «Харківгаз Збут» та ОСОБА_2 , який не є боржником за судовим наказом.

За таких обставин суд вважає, що подану ОСОБА_1 заяву про скасування судового наказу не можна вважати належно оформленою, що відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України є підставою для повернення її заявниці без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 170, 171 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву боржника: ОСОБА_1 про скасування судового наказу - повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до суду апеляційної інстанції. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя М.Є. Шамраєв