У Х В А Л А

про відмову у виправленні описки

28.02.2025

Справа № 522/12572/24-Е

Провадження №2-во/522/42/25

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Ярема Х.С. розглянув в письмовому провадженні (без виклику сторін) заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням суду від 28.11.2024 у справі №522/12572/24-Е відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення часток у праві власності.

10.02.2025 ОСОБА_1 звернулась із заявою про виправлення описки, допущеної судом в описовій частині рішення (в п. 13), яка має вигляд незакінченого речення: 09.07.2024 нотаріус дав ОСОБА_1 роз`яснення, що в договорі купівлі-продажу не визначені частки покупців, що унеможливлює встановлення того, яка частка належала померлій, що свідчить про відсутність у спадкоємця необхідних для». Необхідність виправлення описки взагалі не обгрунтовує.

Перевіривши матеріали заяви суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Стаття 269 ЦПК України безпосередньо не розкриває, що слід розуміти під опискою. Проте з питань виправлення описки суд касаційної інстанції неодноразово давав висновки-роз`яснення у у своїх рішеннях. Так, зокрема, в постанові Верховного Суду від 28.11.2024 у справі № 990/162/23 вказано, що норми процесуального законодавства передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

У розумінні процесуального закону описка - це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування росіянізмів та діалектизмів тощо.

Опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Як висновок, не будь-яка описка підлягає виправленню, тільки тому, що сторона цього бажає, а лише ті, які мають істотний характер, мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Суд з`ясовано, що п. 13 описової частини судового рішення викладено та: 09.07.2024 нотаріус дав ОСОБА_1 роз`яснення, що в договорі купівлі-продажу не визначені частки покупців, що унеможливлює встановлення того, яка частка належала померлій, що свідчить про відсутність у спадкоємця необхідних для».

Тобто, дійсно речення є незакінченим. Але в цьому реченні суд не робить жодних висновків, лише описує наявні у справі докази та їх зміст. Описка, про яку заявляє ОСОБА_1 , допущена в описовій частині рішення. Тобто, дана описка взагалі не впливає на зміст судового рішення та його виконання, не спричиняє жодного суттєвого правового характеру до такої міри, щоб її виправляти.

Керуючись ст.269 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя Ярема Х.С.