ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2025 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого судді Макарова М.О.,

суддів Єлізаренко І.А., Свистунової О.В.,

при секретарі Паромовій О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 27 вересня 2024 року по справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії,-

В С Т А Н О В И Л А:

У серпні 2020 року позивач звернулася до суду із позовом до акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії.

Позов мотивовано тим, що на праві власності позивачці належить жилий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , у якому вона зареєстрована та постійно проживає. АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» забезпечує постачання та надає електричну енергію до вищезазначеного будинку відповідно до договору про користування електричною енергією №433/114/182 від 11 лютого 2014 року, у зв`язку з чим вона є споживачем електричної енергії у вказаному будинку (особовий рахунок 114-182). Вона своєчасно та у повному обсязі сплачує за отримані послуги за спожиту електричну енергію за вищезазначеною адресою. Крім того, вона ніколи не порушувала Правила користування електричною енергією для населення та Правила роздрібного ринку електричної енергії.

Так, 30 червня 2018 року працівниками Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» було здійснено огляд належного їй на праві власності вищезазначеного будинку та за результатами даного огляду було складено акт про порушення №218750 від 30 червня 2018 року. Перед проведенням огляду її будинку вона надала дозвіл на вчинення будь-яких дій, пов`язаних з перевіркою системи електропостачання. Крім того, під час огляду працівники оператора системи не звертались із проханням будь-якого додаткового дозволу на проведення відповідних дій, а тому вона жодним чином не забороняла, не заперечувала та не перешкоджала працівникам оператора системи вчиняти будь-які дії у приміщенні її будинку. Після оформлення даного акту, працівники Краматорського РЕМ пояснили, що ними нібито було виявлено незначне порушення, за яке їй необхідно буде сплатити невеликий штраф, та яке вже усунуто ними, жодних претензій до неї немає, але вона зобов`язана підписати даний акт. Зазначала, що підписала акт, не ознайомившись із ним. 02 липня 2018 року комісією Краматорського РЕМ по розгляду актів про порушення було проведено засідання по розгляду акту про порушення №218750 від 30 червня 2018 року. За результатами розгляду, комісією Краматорського РЕМ було прийнято рішення здійснити нарахування об`єму та вартості недорахованої електроенергії внаслідок порушення побутовим споживачем ПКЕЕН у відповідності з пунктами 3.3, 3.5 Методики за період з 02 липня 2015 по 30 червня 2018 року. Згідно протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ №64 від 02 липня 2018 року вартість необлікованої електричної енергії за актом про порушення №218750 від 30 червня 2018 року складає 47 059, 55 грн.

Наголошувала, що акт про порушення був складений працівниками Краматорського РЕМ безпідставно та з грубими порушеннями норм чинного законодавства, а прийняте рішення, що викладене у протоколі засідання комісії Краматорського РЕМ №64 від 02 липня 2018 здійснено всупереч вимог чинного законодавства, є незаконним та таким, що порушує її права.

Зазначала, що оскільки після набрання 11 червня 2018 року законної сили ПРРЕЕ втратили чинність ПКЕЕ та ПКЕЕН, тому, як на час складання акту про порушення №218750 від 30 червня 2018 року, так і на час розгляду цього акту Комісією оператора системи 02 липня 2018 року (за результатами якого було прийнято рішення, що викладене у протоколі засідання комісії Краматорського РЕМ №64 від 02 липня 2018 року) правові підстави застосування норм Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ, фактично були відсутні. При цьому будь-яких інших нормативних документів, що регламентували порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, станом на час розгляду акту про порушення №218750 Комісією Краматорського РЕМ 02 липня 2018 року, не існувало. Таким чином, рішення комісії Краматорського РЕМ є незаконним, оскільки для обчислення обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії за актом про порушення №218750 комісією була застосована Методика, норми якої не містять умов про можливість застосування її положень внаслідок порушення Правил РРЕЕ. Крім того, оскільки Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ та ПКЕЕНН (положення пункту 1.1. Методики), тому її застосування при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ є порушенням порядку, визначеному законодавством.

Також зазначала, що акт про порушення №218750 має подвійне тлумачення в частині визначення виявленого порушення, тому як незрозуміло, яке саме порушення було виявлене та зазначене в акті: або порушення, передбачене підпунктом 5 пункту 3.1 Методики, або порушення, передбачене підпунктом 6 пункту 3.1 Методики. Акт про порушення був складений з грубим порушенням Методики. Наголошувала, що нарахування обсягу та вартість недооблікованої електричної енергії за актом про порушення, який згідно протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ №92 від 16 липня 2018 склав 22 791,99 грн., було обчислено з істотними та грубими порушеннями вимог чинного законодавства України, зокрема положень Методики, а тому є неправомірним.

Просила суд визнати незаконним та скасувати рішення комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК ДОНЕЦЬКОБЛЕНЕРГО» (в теперішній час - АТ «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ») щодо розгляду актів про порушення ПКЕЕН, яке викладено у протоколі №64 від 02 липня 2018 року про проведення за актом про порушення №218750 від 30 червня 2018 року нарахування обсягу та вартості недорахованої електроенергії за період з 02 липня 2015 року по 30 червня 2018 року згідно з пунктом 3.3 Методики в сумі 47 059,55 грн.

Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 27 вересня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду мотивоване тим, що будь-яких доказів на спростування акту про порушення від 30 червня 2018 року ОСОБА_1 суду не надано.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не повно з`ясував усі фактичні обставини справи та не дослідив і не надав належної оцінки наявним матеріалах справи доказам, не сприяв повному, об`єктивному та неупередженому її розгляду, а тому рішення суду не відповідає фактичним обставинам справи, є незаконним та необґрунтованим.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 є власницею будинку АДРЕСА_1 . На підставі особового рахунку № НОМЕР_1 , та договору №433/114/182, є споживачем послуг, які здійснює АТ «ДТЕК Донецькі електромережі».

30 червня 2018 року представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за зазначеною адресою виявлено та актом від 30 червня 2018 року № 218750 зафіксовано порушення: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі яка не є власністю енергопостачальника, з порушенням схеми обліку; виявити яке представники енергопостачальника під час проведення контрольних оглядів приладу обліку не мали можливості. Підключення «ф» дроту, який йде на внутрішньобудинкову мережу будинку для живлення токоприймачів поза приладом обліку електричної мережі. При відключенні «Ф» автоматичного вимикача (пробки) диск лічильника не обертається всі токоприймачі у будинку працюють. Відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення; споживач відмовився від часткового демонтажу конструкцій; електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується.

Також акт містить схему підключення із зазначенням самовільного підключення «точка підключення замазана в стіні», порушення продемонстроване споживачу.

В акті вказано, що комісія буде розглядати вказаний акт про порушення 30 липня 2018 року. Наявний підпис ОСОБА_1 у графі «З актом про порушення ознайомлений споживач або уповноважена ним особа».

У графі «зауваження до складеного акту» ОСОБА_1 зазначила, що зауважень не має з порушенням згодна та позивачем підписаний зазначений акт.

Отже, ОСОБА_1 була присутня при складанні акта, їй під підпис вручена копія акту № 218750, що підтверджує дотримання представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» пункту 8.2.5 ПРРЕЕ.

02 липня 2018 року ОСОБА_1 звернулась із заявою до Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про розгляд акту про порушення ПРРЕЕ № 218750 від 30 червня 2018 року.

Відповідно до протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ від 02 липня 2018 року № 64 на підставі акту про порушення Правил від 30 червня 2018 року № 218750, відповідно до вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562, нараховано суму необлікованої електричної енергії у розмірі 47 059,55 грн. ОСОБА_1 була присутня на засіданні комісії, про що також зазначено в протоколі № 64, копію якого вона отримала.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, районний суд обґрунтовано виходив з того, що будь-яких доказів на спростування акту про порушення від 30 червня 2018 року ОСОБА_1 суду не надано, а тому позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Частиною першою статті 47 Закону України «Про ринок електричної енергії» у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, передбачено що оператору системи розподілу забороняється здійснювати діяльність з виробництва та/або передачі, та/або постачання електричної енергії, крім випадків, визначених частиною одинадцятою цієї статті.

Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), затверджені постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Згідно з пунктом 1.2.7 глави 1.2 розділу І ПРРЕЕ постачання електричної енергії здійснюється електропостачальником на підставі договору про постачання електричної енергії споживачу, який розробляється електропостачальником на основі Примірного договору про постачання електричної енергії споживачу (додаток 5 до цих Правил) та укладається в установленому цими Правилами порядку.

Відповідно до підпункту 20 пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Згідно з підпунктом 3 пункту 1.1.2 глави 1.1 розділу І ПРРЕЕ акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Відповідно до пункту 8.2.4 глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Згідно з пунктом 8.2.5 глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

Відповідно до пункту 8.2.6 глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 року № 122 (далі - Порядок № 122), визначено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ.

Розрахунок вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, здійснюється за встановленими для відповідної групи споживачів тарифами, що діяли у період порушення.

На підставі акта виявлених порушень енергопостачальник розраховує розмір завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків та надсилає споживачеві електричної енергії рахунок для їх оплати.

Споживач електричної енергії здійснює оплату зазначених збитків протягом 30 днів після отримання рахунка.

У разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку.

Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.

Згідно з пунктом 1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика), у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, яка втратила чинність 27 липня 2019 року, Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до підпункту 6 пункту 2.1 Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку.

Пунктом 2.4 Методики передбачено, що у разі виявлення у споживача порушень ПКЕЕ, зазначених у підпунктах 1-4, 6 пункту 2.1 Методики, та за умови наявності договору про постачання електричної енергії для потреб струмоприймачів (електроустановок), щодо яких виявлено порушення (далі - Договір), зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 Методики, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення. У разі, коли вартість електричної енергії відповідно до виставлених за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення, менша вартості електричної енергії, оплаченої за період порушення, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості оплаченої електричної енергії. В інших випадках споживачу виписується рахунок на всю розраховану суму.

Відповідно до пункту 8.2.7 ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

Положеннями частини третьої статті 12 та частини першої статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доводи апеляційної скарги про те, що комісією Краматорського РЕМ не було враховано, що під час перевірки та складанні акту про порушення № 218750 працівниками Краматорського РЕМ фактично не було виявлено місце самовільного підключення до відповідних мереж, колегія суддів не може прийняти до уваги, оскільки акт містить схему підключення із зазначенням самовільного підключення «точка підключення замазана в стіні».

Доводи апеляційної скарги про те, що представниками відповідача при складанні акту було допущено грубе порушення порядку складання актів про порушення, проте судом першої інстанції в порушення вимог статей 263-265 ЦПК України вказані обставини, на які позивач посилалась як на підставу своїх вимог за її позовом, взагалі не були з`ясовані, цим обставинам судом не було надано належної оцінки, що призвело до ухвалення помилкового рішення суду, колегія суддів відхиляє, оскільки судом першої інстанції надано оцінку ату та вірно встановлено, що вказаний акт складено з дотриманням вимог чинного законодавства, зазначено зміст виявленого правопорушення та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та суми завданих споживачкою збитків. Крім того, вказаний акт складено в присутності позивачки та підписано нею без зауважень.

Доводи апеляційної скарги щодо неправильного нарахування Комісією Краматорського РЕМ обсягу безоблікового споживання електричної енергії та періоду його нарахування за актом про порушення, колегія суддів вважає безпідставними.

Посилання в апеляційній скарзі щодо неправомірності застосування Комісією Краматорського РЕМ норм Методики при нарахуванні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за актом про порушення внаслідок набрання чинності ПРРЕЕ та втрати чинності ПКЕЕ і ПКЕЕН, колегія суддів відхиляє, з огляду на наступне.

Так, судом першої інстанції вірно встановлено, що на момент виникнення спірних правовідносин була чинною постанова Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» (зі змінами), термін її дії не визначався; скасування цього нормативно-правового акта шляхом видання спеціального припису про втрату цим актом чинності не було; визнання постанови за рішенням адміністративного суду або Конституційного Суду України неконституційною або нечинною внаслідок невідповідності закону чи іншому нормативно-правовому акту вищої юридичної сили не було. Таким чином, спірні правовідносини врегульовані крім іншого, й вказаною постановою.

Нормативно-правові акти про внесення змін до зареєстрованих нормативно-правових актів, а також акти про втрату чинності зареєстрованих нормативно-правових актів підлягають державній реєстрації в установленому законодавством порядку (пункт 3 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до органів юстиції та проведення їх державної реєстрації, затвердженого Мінюстом України 12 квітня 2005 року, із змінами).

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 18 липня 2019 року № 1525, визнано такою, що втратила чинність, постанова Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» (зі змінами). Визначено, що оператору системи передачі та операторам систем розподілу визначати вартість необлікованої електричної енергії, спожитої споживачами у періодах (місяцях), що передували 01 січня 2019 року, залежно від категорії споживачів за тарифами на електричну енергію для населення або роздрібними тарифами на електричну енергію, які діяли у відповідні періоди (місяці).

Оскільки Методика, затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, була чинною на момент складання акта про порушення від 30 червня 2018 та прийняття рішення комісією Краматорського РЕМ від 02 липня 2018 № 64, то саме ця Методика підлягала застосуванню при розрахунку вартості необлікованої електроенергії комісією Краматорського РЕМ на підставі вказаного акта.

ПРРЕЕ доповнено новою Главою 8, яка регулює питання визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, 18 липня 2019 року, тобто одночасно зі скасуванням Методики.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно зі ст. 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України).

За приписами ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Будь-яких належних та допустимих доказів на спростування акту про порушення від 30 червня 2018 року матеріали справи не містять.

Згідно ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Частинами 1-3 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена.

Крім цього, зазначене також узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, відповідно до якої пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» від 18 липня 2006 року).

Суд з дотриманням приписів процесуального законодавства правильно і повно встановив фактичні обставини справи, правильно визначив правовідносини сторін, які виникли із встановлених ним обставин, правові норми що підлягають застосуванню до цих правовідносин та вирішив спір відповідно до закону.

Враховуючи зазначене, відповідно до ст. 375 ЦПК України апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 27 вересня 2024 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Вступна та резолютивна частина постанови проголошена 25 лютого 2025 року.

Повний текст судового рішення складено 26 лютого 2025 року.

Головуючий суддя М.О. Макаров

Судді І.А. Єлізаренко

О.В. Свистунова