Справа №672/191/25
Провадження №2/672/258/25
УХВАЛА

(про залишення позовної заяви без руху)

04 березня 2025 року м. Городок

Суддя Городоцького районного суду Хмельницької області Рибачук О.Г., розглянувши матеріали цивільної справи№672/191/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановила:

ОСОБА_1 звернувсь до суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Частиною 1 ст.185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Під час прийняття заяви, встановлено, що вона не відповідає вимогам, встановленим ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви не долучено документ про сплату судового збору.

Позивач в поданій позовній заяві просить звільнити його від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», в підтвердження чого надав посвідчення учасника бойових дій. В обґрунтування звільнення від сплати судового збору позивач посилається на ухвалу Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 03.07.2024 у справі 567/79/23 (провадження 61-16782св23), в якій зазначено, що застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону про судовий збір має відбуватися при зверненні осіб, які у ньому зазначені, до суду у зв`язку з порушенням будь-яких їх прав, не тільки тих, які безпосередньо пов`язані із відповідним їх статусом (учасник бойових дій, постраждалий учасник Революції Гідності, Герой України), незалежно від характеру, предмета та підстав їх позовів.

Суд враховує, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (ч. 4 ст. 175 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд звертає увагу, що пільги щодо сплати судового збору визначено ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Згідно із п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі N 545/1149/17 (провадження N 14-730цс19) зазначено, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року N 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону N 3551-XII. Аналогічну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі N9901/311/19 (провадження N 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі N490/8128/17 (провадження №К/9901/166/18, К/9901/30220/18).

Отже, аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону «Про сплату судовий збір» в сукупності з частиною другою статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій, закріплених законодавством, саме через набуття такого статусу. Але статус учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати судового збору з усіх спорів.

На даний час Велика Палата Верховного Суду не відступила від зазначених висновків, тому суд, керуючись ч.6 ст.13 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" враховує їх при застосуванні таких норм права.

Встановлено, що позивач ОСОБА_1 має статус учасника бойових дій, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_1 від 12.06.2023. До суду він звернувся з вимогою про розірвання шлюбу.

Враховуючи зазначене, вимоги та зміст позовної заяви свідчать, що вони не пов`язані з порушення прав позивача, як учасника бойових дій.

Таким чином, позивач, звертаючись із позовом про розірвання шлюбу, має сплачувати судовий збір на загальних підставах.

Пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно до ст.7 Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» станом на 01 січня 2025 року складає 3028,00 грн.

На підставі зазначеного, судовий збір за подання позовної заяви у цій справі підлягає сплаті у розмірі 1211,20 грн (3028 х 0,4).

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Сплату судового збору слід здійснити за наступними банківськими реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Хмел обл/Городоцька мтг/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37971775; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО): 899998, Рахунок отримувача: UА0022705, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Призначення платежу: за подання позовної заяви про розірвання шлюбу, в підтвердження чого надати суду оригінал квитанції.

Суд звертає увагу, що невірно оформлене платіжне доручення є підставою для повернення заяви у зв`язку з несплатою судового збору належним чином.

Оскільки подана заява не відповідає вимогам закону, то в силу ч.1 ст.185 ЦПК України, її слід залишити без руху і надати строк позивачу для виправлення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 185, 260 ЦПК України,

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків тривалістю п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Позивачуроз`яснюю, що у разі неусунення недоліків упродовж визначеного судом строку, позовна заява вважатиметься не поданою та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Олена РИБАЧУК