Справа № 761/6937/25
Провадження № 2/761/5353/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кобалія Єлмарі Отарович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В :

В лютому ОСОБА_1 звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради, в якому просила суд:

-визначити їй ( ОСОБА_1 ) додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Крюківщина Києво-Святошинського району Київської області.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 19 лютого 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: державний нотаріус Дванадцятої київська державна нотаріальна контора Тітова О.В. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишено без руху, оскільки, позивачкою не було зазначено склад майна, яке входить до спадкової маси.

На виконання вищезазначеної ухвали суду, 24 лютого 2025 року позивачкою, на адресу суду направлено нову редакцію позовної заяви, в якій зазначено, що до спадкової маси входить житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Позов ОСОБА_1 не підлягає розгляду Шевченківським районним судом м. Києва з наступних підстав.

Статтею 30 ЦПК України визначено перелік позовів, які розглядаються за правилами виключної підсудності.

Позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою (ч.1 ст.30 ЦПК України).

Відповідно до п.42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року № 3 " Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ ", виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК України, до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об?єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Правові висновки щодо застосування положень цивільного та господарського процесуального законодавства України про виключну підсудність справ у спорах, що виникають з приводу нерухомого майна, викладено також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18 (провадження № 12-73гс20).

З аналізу логічної послідовності змін до формулювання положень процесуального законодавства щодо правил розгляду позовів за виключною підсудністю убачається її спрямованість на визначення виключної підсудності в цілому для всіх спорів, які виникають у межах відповідних правовідносин у зв?язку з нерухомим майном, безвідносно до предмета конкретного спору.

Виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов?язків, що пов?язані з нерухомим майном.

Словосполучення ?з приводу нерухомого майна? необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов?язків, що пов?язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов?язково виступає як безпосередньо об?єкт спірного матеріального правовідношення.

Подібні правові висновки щодо застосування правила виключної підсудності спорів з приводу нерухомого майна викладено у постанові Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі № 910/6644/18 та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 910/10647/18.

Згідно ч.1 ст. 378 ЦПК України, судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України " Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції ", у зв`язку з неможливістю здійснювати правосуддя окремими судами в районі проведення антитерористичної операції змінити територіальну підсудність судових справ, підсудних розташованим у районі проведення антитерористичної операції таким судам, та забезпечити розгляд цивільних справ, справ про адміністративні правопорушення, адміністративних справ, господарських справ і кримінальних проваджень місцевими та апеляційними судами, що визначаються Головою Верховного Суду.

Суди згідно з визначеною відповідно до цього Закону підсудністю та відповідно до вимог процесуального законодавства здійснюють розгляд справ та вирішують процесуальні питання, які виникають після ухвалення судового рішення.

Згідно розпорядження ВС №1/0/9-22 від 06 березня 2022 року, відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України " Про судоустрій і статус суддів?, враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ.

Лисичанський міський суд Луганської області - суд, територіальна підсудність справ якого змінюється на суд, якому визначається територіальна підсудність справ - Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області.

Суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду ( п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України ).

Відповідно до ст.32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються.

Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

За таких обставин, суд передає вищезазначену цивільну справу для розгляду по суті до Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області, так як, нерухоме майно не знаходиться на території Шевченківського району м. Києва.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.27, 31, 32 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кобалія Єлмарі Отарович про визначення додаткового строку для прийняття спадщинипередати до Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області для розгляду за підсудністю.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали, безпосередньо до суду апеляційної інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: