Провадження № 2/686/1146/25
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2025 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області

в складі : головуючого судді - Заворотної О.Л.,

секретаря судового засідання - Сікори Ю.В.,

з участю представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хмельницький в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Хмельницької міської ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

В листопаді 2024 року ОСОБА_2 звернулася до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом про встановлення факту родинних відносини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в обґрунтування якого вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки ОСОБА_4 , яка на випадок своєї смерті мати зробила таке розпорядження: «належну мені на праві приватної власності квартиру АДРЕСА_1 я заповідаю донькам - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в рівних частках кожній, за умови довічного проживання в цій квартирі її сина - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ».

Спадкова справа після смерті ОСОБА_4 була заведена 26.01.2024 року приватним нотаріусом Лавришиною Антоніною Оксентіївною.

24 вересня 2024 року приватним нотаріусом Лавришиною А.О. ОСОБА_2 видано Свідоцтво про право на спадщину за заповітом (на 5/12 квартири). Одночасно, нотаріусом було встановлено, що брат позивачки ОСОБА_5 , мав право на обов`язкову частку у спадщині на підставі статті 1241 Цивільного кодексу України на 1/6 частку спадкового майна. Свідоцтво про право на обов`язкову частку не видавалося.

Під час звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері така обставина як обов`язкова частка у спадковому майні брата позивачки ОСОБА_5 встановлена не була.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

З метою прийняття спадщини (частки квартири як обов`язкової частки після смерті матері), ОСОБА_2 звернулася до Приватного нотаріуса Хмельницького міського нотаріального округу Лавришиної Антоніни Оксентіївни. Проте, на таке звернення до нотаріуса, отримала лист, яким було роз`яснено, що ОСОБА_2 пропущено строк для прийняття спадщини. Крім того, приватним нотаріусом повідомлено, що ОСОБА_2 не надано документів, які підтверджують, що померлий ОСОБА_5 є її рідним братом по матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що на момент смерті проживала за адресою: АДРЕСА_2 , у зв`язку з чим просить визначити додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини та встановити факт родинних відносин.

В судовому засіданні представник позивача, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити з підстав викладених у позовній заяві.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, подала заяву про слухання справи без її участі та відзив на позов в якому вказала, що позивач у позовній заяві стверджує, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини є встановлення обов`язкової частки померлого ОСОБА_5 під час оформлення спадкових прав після смерті їхньої матері . Однак, в той самий час позивач зазначає, що свідоцтво на обов`язкову частку ОСОБА_5 не видавалося та під час звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері така обставина як обов`язкова частка у спадковому майні брата позивачки встановлена не була.

Мати позивача померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , брат - ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 . Відповідно між датами смерті існував тривалий проміжок часу, який надавав можливість позивачу звернутися вчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. У позовній заяві відсутнє чітке обґрунтування пропуску визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, позивачем не додано жодних документів, що підтверджували б факт родинних відносин із померлим, а додані документи до справи не є достатніми доказами для встановлення такого факту, просить відмовити у задоволені позову.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засіданні не з`явилась, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, не заперечує щодо задоволення позовних вимог.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_6 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , після смерті якої відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 .

Згідно заповіту від 18.07.2013, посвідченого приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Бережною Л.П. та зареєстрованого в реєстрі за № 2213, ОСОБА_4 зробила таке розпорядження: «належну мені на праві приватної власності квартиру АДРЕСА_1 я заповідаю донькам - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в рівних частках кожній, за умови довічного проживання в цій квартирі її сина - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ».

24 вересня 2024 року приватним нотаріусом Лавришиною А.О. ОСОБА_2 видано Свідоцтво про право на спадщину за заповітом (на 5/12 квартири). Одночасно, нотаріусом було встановлено, що брат позивачки ОСОБА_5 , мав право на обов`язкову частку у спадщині на підставі статті 1241 Цивільного кодексу України на 1/6 частку спадкового майна. Свідоцтво про право на обов`язкову частку не видавалося.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Згідно листа від 23.10.2024 № 105/01-16, приватним нотаріусом повідомлено, що ОСОБА_2 пропущено строк для подання заяв про прийняття спадщини та не надано документів, які підтверджують, що померлий ОСОБА_5 є її рідним братом по матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що на момент смерті проживала за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно з частинами першою, другою статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту зокрема щодо родинних відносин між фізичними особами.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

На підтвердження факту родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 як баром та сестрою, позивачем надано: свідоцтво про народження серія НОМЕР_2 ОСОБА_6 , де внесено відомості про матір ОСОБА_4 , свідоцтво серія НОМЕР_3 про одруження ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , копію ордера на житлове приміщення від 20.12.2004 на ім`я ОСОБА_4 , до складу сім`ї якої входив ОСОБА_5 .

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 суду пояснив, що ОСОБА_2 та ОСОБА_5 брат і сестра, підтримували родинні відносини.

За таких обставин, враховуючи, що встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 в позасудовому порядку неможливе, а також те, що факт родинних відносин, який просить встановити позивач, підтверджується письмовими матеріалами справи, суд дійшов висновку, що вимоги заявника є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Так зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 13.03.2020 р. у постанові у справі № 314/2550/17.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_2 зазначила, що 24 вересня 2024 року приватним нотаріусом Лавришиною А.О. ОСОБА_2 видано Свідоцтво про право на спадщину за заповітом (на 5/12 квартири). Одночасно, нотаріусом було встановлено, що брат позивачки ОСОБА_5 , мав право на обов`язкову частку у спадщині на підставі статті 1241 Цивільного кодексу України на 1/6 частку спадкового майна. Свідоцтво про право на обов`язкову частку не видавалося.

Під час звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері така обставина як обов`язкова частка у спадковому майні брата позивачки ОСОБА_5 встановлена не була.

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до правової позицій Верховного Суду України, викладеної у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 зазначено, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Враховуючи вищевикладене, заява ОСОБА_2 підлягає задоволенню, слід визначити позивачу додатковий строк для подання заяви при прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 76, 81, 141, 247, 258, 259, 263-265 ЦПК України, на підставі ст.ст. 1217, 1220, 1223, 1233, 1269, 1270,1272 Цивільного кодексу України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 Хмельницької міської ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та померлий ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_5 є рідними сестрою та братом з боку матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду шляхом подання в 30-ти денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набуває законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_3 .

Відповідач: Хмельницька міська рада, , 29005, м. Хмельницький, вул. Героїв Маріуполя, 3.

Відповідач : ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_5 , АДРЕСА_4 .

Дата складення повного тексту рішення 25.02.2025.

Суддя: