Справа №339/483/24
У Х В А Л А

26.02.25 м. Болехів

Болехівський міський суд Івано-Франківської області у складі:

головуючого судді Скригун В.В.

секретаря судового засідання Ганчар Л.В.

представників відповідача Ощипок В.С., Годись Н.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції в загальному позовному провадженні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя,

В С Т А Н О В И В:

05 грудня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить:

- визнати громадський будинок-магазин непродовольчих товарів, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 об`єктом права спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на громадського будинку-магазину непродовольчих товарів, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

09 грудня 2024 року ухвалою суду позов залишено без руху для усунення недоліків.

12 грудня 2024 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання.

08 січня 2025 року та 13 січня 2025 року представником позивача Томин С.В. через електронний суд подано заяву про збільшення позовних вимог та виправлення описки у заяві про збільшення позовних вимог згідно яких просить:

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку нежитлового приміщення (магазину непродовольчих товарів, позначений літ.А) загальною площею 168,2 м.кв. за адресою: АДРЕСА_1 .;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на частку житлового будинку загальною площею 107 м.кв. за адресою АДРЕСА_2 ;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на частку земельної ділянки з кадастровим номером :01:006:0021 площею 0,1947 га. для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 ;

-стягнути з відповідачки судові витрати у справі.

26 лютого 2025 року позивач подав заяву, в якій просить судове засідання, призначене на 26 лютого 2025 року проводити за його відсутності та відсутності його представника.

Представники відповідача у підготовчому засіданні були присутні в режимі відеоконференції.

Суд, дослідивши вищевказані заяви представника позивача, дійшов до наступних висновків.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретної позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Виходячи з вищевикладеного, складовими частинами позову є предмет, підстава, зміст.

Відповідно до п. 2 ч. 2ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною 3 ст. 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Так, згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову, такий правовий висновок надано Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у рішенні від 01.11.2021 року в справі № 405/3360/17.

Як вбачається із заяви про збільшення позовних вимог представник позивача первісну вимогу фактично не збільшив і просить визнати право власності за ОСОБА_1 на 1/2 частку нежитлового приміщення (магазину непродовольчих товарів, позначений літ.А) загальною площею 168,2 м.кв. за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому додатково просить визнати за ОСОБА_1 право власності на частку житлового будинку загальною площею 107 м.кв. за адресою АДРЕСА_2 та визнати за ОСОБА_1 право власності на частку земельної ділянки з кадастровим номером :01:006:0021 площею 0,1947 га. для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 . Тобто заявлено ще дві нові вимоги.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

З викладеного вбачається, що заява представника позивача про збільшення розміру позовних є новим позовом оскільки у ній зазначено дві самостійні матеріально-правові вимоги про визнання права власності на будинок та земелної ділянки, що розташовані за адресою АДРЕСА_2 , які не були заявлені первісно, та одночасно на їх обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави).

За наведених обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття заяви представника позивача про збільшення розміру позовних вимог, оскільки фактично подано новий позов з іншими позовними вимогами.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 49, 260 ,353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті заяви представника позивача ОСОБА_3 про збільшення позовних вимог, поданої 08 січня 2025 року в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя: Скригун В.В.