У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 березня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді Фазикош О.В., за участю секретаря Цмур В.Р., представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , представника відповідача КНП «Ужгородський МЦПМСД» - Меренич М.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до товариства з додатковою відповідальністю Стартова компанія «Альфа-Гарант», ОСОБА_4 , комунального некомерційного підприємства «Ужгородський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» про стягнення страхового відшкодування,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ч.6 ст.259 та ч.6 ст.268 ЦПК України 05.03.2025 року було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Повний текст ухвали виготовлено та підписано 06.03.2025 року.

ОСОБА_1 та ОСОБА_3 звернулися до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до товариства з додатковою відповідальністю Страхова компанія «Альфа-Гарант», ОСОБА_4 , комунального некомерційного підприємства «Ужгородський міський центр первинної медико-санітарної допомоги», про стягнення страхового відшкодування.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Лемак О. В. від 12.02.2024 у справі відкрито провадження. постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

27.07.2024 від комунального некомерційного підприємства «Ужгородський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» надійшов відзив, де казано на те, що як вбачається з страхового полісу № АР/7567578, доданого позивачами до позовної заяви Страхувальником (застрахованою особою) значиться - юридична особа з кодом , теперішня назва КНП "ЗЦЕМД МК" ЗОР (комунальне некомерційне підприємство Закарпатський центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Закарпатської обласної ради).

ОСОБА_4 не перебував і не перебуває з КНП «УМЦПМСД» в трудових відносинах, а транспортний засіб, зазначений в страховому полісі № АР/ 7567578 ніколи не знаходився на балансі чи у користуванні Центру. В задоволенні позову в прошу відмовити повністю.

04.03.2024 року від представника відповідача товариства з додатковою відповідальністю Страхова компанія «Альфа-Гарант» на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву.

07.05.2024 року від представника відповідача товариства з додатковою відповідальністю Страхова компанія «Альфа-Гарант» на адресу суду надійшов лист про надіслання належним чином завіреної копії журналу вхідної кореспонденції ТДВ СК «Альфа Гарант» за період 01.12.2021 року по 28.02.2022 року.

20.05.2024 року надійшла заява від представника позивача про заміну неналежного відповідача по справі.

21.05.2024 року надійшла відповідь на відзив від представника позивача та клопотання про витребування доказів.

Відповідно до Розпорядження апарату Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області №335 від 04.12.2024 щодо призначення повторного розподілу справи, матеріали справи підлягають повторному автоматизованому перерозподілу у зв`язку із тим, що суддя Лемак Олеся Володимирівна відрахована зі штату суду у зв`язку з поданням заяви про відставку згідно наказу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 04.10.2024 р. № 37/02-06.

Згідно з протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.12.2024 визначено головуючого суддю Фазикош О.В.

Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у судовому засіданні позовні вимоги підтримав.

Представника відповідача КНП «Ужгородський МЦПМСД» - Меренич М.І. у судовому засіданні відзив підтримала.

Від позивача ОСОБА_3 на адресу суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача товариства з додатковою відповідальністю Стартова компанія «Альфа-Гарант» та відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, про дату та час проведення судового засідання повідомлялися належним чином, заяв та клопотань від сторін по справі не надходило.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно ч.ч.3,4 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

В роз`ясненнях, викладених уПостанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний Суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Крім того, згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Належне оформлення позовної заяви, як за формою, так і за змістом, служить перш за все інтересам позивача.

Зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачі просять суд:

Стягнути з Товариства з додатковою відповідальністю Страхова компанія «Альфа-Гарант» (, 01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, буд. 26) на користь ОСОБА_3 (паспорт: НОМЕР_1 , виданий МВ УМВСУ в Закарпатській області 24.02.1999р.) 15 352,52грн. матеріальні збитки, що складають з 10 088,15 грн. заборгованості за страховою виплатою; 1 787,40 грн. пеня; 342,44 грн. трьох процентів річних; 1 334,53 грн. інфляційні втрати; 1 800,00 грн. автотоварознавча експертиза.

Стягнути з ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_3 (паспорт: НОМЕР_1 , виданий МВ УМВСУ в Закарпатській області 24.02.1999р.) 10 088,15 грн. матеріальних збитків.

Стягнути з Комунального некомерційного підприємства «Ужгородський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» (88000, Закарпатська обл., місто Ужгород, ВУЛИЦЯ ГРИБОЄДОВА, будинок 20 В, Код ) на користь ОСОБА_3 (паспорт: НОМЕР_2 виданий МВ УМВСУ в Закарпатській області 24.02.1999р.) 10 088,15 грн. матеріальних збитків.».

Вказане свідчить про те, що в порушення вимог п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позивачем ОСОБА_1 , не зазначений зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Крім того, такому позивачу слід обґрунтувати свій статус як позивача, що потребує судового захисту тобто конкретизувати в чому саме вбачається порушення його прав або інтересу, оскільки суд, розглядаючи справу, повинен вирішити питання про правильність визначення процесуальної правосуб`єктності сторін, зокрема, що позивач дійсно є суб`єктом тих прав, законних інтересів та юридичних обов`язків, які становлять зміст спірних правовідносин і з приводу яких суд повинен ухвалити судове рішення. Якщо позов пред`явила особа, якій не належить право вимоги, суд відкриває провадження, встановлює дійсні обставини і, переконавшись у тому, що вимоги пред`явлено неналежним позивачем, відмовляє йому у задоволенні позову. З метою уникнення негативних наслідків у розгляді заявлених вимог, позивачу слід обґрунтувати статус щодо належного відповідача.

Окрім того, слід зазначити, що відповідно до ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

Згідно прохальної частини позовної заяви, загальна сума яку просить стягнути ОСОБА_3 на його корить із відповідачів становить 35 528,82 ( 15 352,52+10 088,15+10088,15), разом із тим позивачем визначено ціну позову 15 352,52 грн. Крім цього такі вимоги заявлено до різних відповідачів.

Варто зазначити, що згідно ст. 177 ч.4 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До матеріалів позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору ID 9-8267-2195-2870 від 2023-12-04 у розмірі 1092 гривні 92 коп. При цьому зазначено платник: ОСОБА_1 , призначення платежу судовий збір за позовом ОСОБА_1 , Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області. Поряд із цим, як зазначено вище, вказаним позивачем не заявлено позовних вимог.

Натомість позовні вимоги про стягнення із відповідачів грошових коштів заявлені позивачем ОСОБА_3 . Однак підтвердження про сплату ним судового збору до позовної заяви не надано.

Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

У відповідності до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Частиною 7 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Також, відповідно до правового висновку викладеного у постанові Верховного Суду від 18.09.2023 року по справі №758/5118/21 можливість пред`явлення кількох окремих позовів є одним з аргументів, який дозволяє виснувати, що у цій справі має місце не одна вимога, а кілька вимог щодо різних відповідачів. Із цим пов`язаний і другий аргумент, який випливає із можливості подачі окремих позовів, а саме, якщо б позивач подавав окремі позови про виселення, то мав би сплатити судовий збір за кожний із них.

Водночас, ані ГПК України, ані Закон України «Про судовий збір» не містять норм, які б дозволяли зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору у меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові. Навпаки, підкреслюється, що судовий збір має бути сплачений за кожну немайнову вимогу окремо, якщо заявлено декілька немайнових вимог (абзац 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір»). У разі протилежного тлумачення має місце одна вимога про виселення щодо чотирьох відповідачів, то це матиме наслідком наступне: у ситуації, коли позивач звертається до суду одразу до всіх відповідачів, він має сплатити судовий збір у меншому розмірі, аніж у випадку, якщо позови будуть пред`явлені окремо щодо різних співвідповідачів. Поряд із цим, національне законодавство не містить жодних інших випадків, коли б пільги щодо сплати судового збору пов`язувалися б із об`єднанням або роз`єднанням позовних вимог.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду вважає, що з точки зору забезпечення правової визначеності для осіб, що опинилися в аналогічних правових ситуаціях, доцільно виходити зі сталості підходів та вважати самостійними вимоги щодо кожного із відповідачів.

Третій аргумент на користь позиції щодо необхідності врахування суб`єктного складу правовідносин при визначенні кількості вимог стосується ситуації, коли декілька позивачів пред`являють позов до одного відповідача. У такому випадку кожен із позивачів має сплатити судовий збір у розмірі, встановленому для немайнових вимог, адже відповідно до абзацу 2 частини сьомої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Отже, ситуація, за якої у випадку процесуальної співучасті залежно від наявності співпозивачів або співвідповідачів у справі застосовуються різні підходи у питаннях сплати судового збору, суперечить принципу рівності, який є одним з основних засад цивільного судочинства (пункт 2 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Таким чином, при тлумаченні термінопоняття «вимога» у цьому випадку має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Відтак, навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача має обраховуватися окремо.

За наслідком викладеного суд зазначає, що як вбачається з позовної заяви, позивачем ОСОБА_3 заявлено вимогу майнового характеру до трьох відповідачів, кожна з якої виходячи з положень Закону України «Про судовий збір» та викладеної правової позиції Верховного Суду, є окремою вимогою, яка є предметом справлення судового збору.

У даному випадку позивачем ОСОБА_3 заявлено три окремі вимоги майнового характеру до трьох різних відповідачів, у розмірі 10 088,15 грн., 10 088,15 грн. та 10 088,15 грн.

Згідно ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за звернення до суду із позовною заявою поданою фізичною особою або фізичною особою підприємцем майнового характеру сплачується судовий збір у наступному розмірі: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2023 року становив 2 684 грн.

Вказане свідчить що позивачу ОСОБА_3 слід було сплатити за звернення до суду із даним позовом судовий збір сума якого складає 3 220,8 (1 073,6 *3).

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: Отримувач коштів ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895; Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.); Рахунок отримувача UA0007493; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області (назва суду, де розглядається справа)

В рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме щодо обґрунтування статусу як позивача, що потребує судового захисту тобто конкретизувати в чому саме вбачається порушення його прав або інтересу в частині позовних вимог позивача ОСОБА_1 та сплати судового збору у визначеному розмірі.

Згідно ч.ч.12,13 ст. 178 ЦПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи наведене вважаю, що здійснювати розгляд справи, та призначити справу до розгляду у судовому засідання, неможливо до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху.

Керуючись ст. 186, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до товариства з додатковою відповідальністю Стартова компанія «Альфа-Гарант», ОСОБА_4 , комунального некомерційного підприємства «Ужгородський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» про стягнення страхового відшкодування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, а саме трьох днів з дня вручення позивачу копії ухвали.

Роз`яснити, що у випадку невиконання вимог даної ухвали відповідно до ч. 13 ст. 178, п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош