Справа № 466/7669/24
Провадження № 2/466/568/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2025 року Шевченківський районний суд м. Львова

у складі: головуючого судді Баєвої О.І.

секретаря судового засідання Комарницької В.-М. В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,-

в с т а н о в и в:

19.07.2024 ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 , в якому просила стягнути з відповідача матеріальну шкоду у розмірі 34276,50 грн, завдану внаслідок залиття квартири.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідач є власником №8, що розташована поверхом вище. Внаслідок неналежного утримання сантехнічного обладнання з вини відповідача неодноразово відбулось залиття квартири позивача. Розмір завданої шкоди становить 34276,50 грн і дану суму просить стягнути з відповідача в примусовому порядку.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Львова Донченка Ю.В. від 14 серпня 2024 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У зв`язку з рішенням Вищої ради правосуддя від 07.11.2024 року про відставку судді ОСОБА_3 , суддя виключений зі штату Шевченківського районного суду м. Львова.

На підставі Розпорядження керівника апарату «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ», протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.11.2024 року справу № 466/7669/24 передано для розгляду судді Баєвій О.І.

Ухвалою від 04.12.2024 суддя Шевченківського районного суду м. Львова Баєва О.І. прийняла вказану справу до свого провадження та призначила її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, в якій зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з`явилась, про дату, час і місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомила, відзиву на позовну заяву чи клопотань про відкладення розгляду справи від останньої не надходило.

Таким чином, відповідно до ст. 280 ЦПК України, судом прийнято рішення про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , в підтвердження чого до матеріалів справи долучено інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Відповідач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_2 , що також стверджується відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Квартира відповідача розташована над квартирою позивача.

25 листопада 2023 року комісією складено Акт №1 за наслідками обстеження квартири позивача на предмет залиття з вище розташованої квартири АДРЕСА_2 .

Згідно з цим актом, залиття квартири позивача відбувалося неодноразово протягом п`яти років та сталося внаслідок несправності сантехнічного обладнання з вини ОСОБА_2 , яка є власником квартири АДРЕСА_2 , що розташована поверхом вище.

Згідно з кошторисом, який складено ФОП ОСОБА_4 , загальний розмір завданої майнової шкоди становить 34 276,50 грн, з яких саме:

вартість матеріалів становить 10 150,50 грн;

вартість монтажних робот становить 24 176,00 грн.

Вважаючи такі дії відповідача протиправними, позивач звернулась з позовом до суду.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Спір між позивачем та відповідачем виник з приводу того, що позивач вважає відповідача таким, що повинен відшкодувати йому завдану матеріальну шкоду, яка завдана внаслідок залиття квартири.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

При вирішенні спору про відшкодування шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

За правилами ст. 1192 ЦК України урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

При цьому обов`язок доказування наявності шкоди та її розміру покладається на позивача, а на відповідача - відсутність його вини в заподіянні шкоди.

У відповідності до роз`яснень, які містяться у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.92 року за №6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Положеннями ст. 177 ЖК України встановлено, що громадяни, зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання.

Як вбачається із матеріалів справи саме в акті чітко встановлено, що залиття квартири позивача сталося з квартири АДРЕСА_2 , яка знаходиться поверхом вище (квартири відповідача), у зв`язку з несправністю сантехнічного обладнання в останній, а також описані пошкодження квартири позивача.

Враховуючи викладене, суд вважає, що відповідач, несе обов`язок по забезпеченню схоронності майна, що є у його користуванні, санітарно-технічного та іншого обладнання у квартирі, несправність якого в даному випадку стала причиною залиття квартири позивача, а тому суд приходить до висновку, що відповідальність за завдану шкоду позивачу має нести саме відповідач.

Крім того, відповідачем не спростовано належними та допустимими доказами відсутності своєї вини у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляв та не надав інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.

Підсумовуючи вказане, надаючи правову оцінку аргументам сторін, в обсязі встановлених у цій справі фактичних обставин, враховуючи їхній зміст та юридичну природу, суд приходить до висновку, що витрати понесенні позивачем підтвердженні належними та допустимими доказами, а тому з відповідача ОСОБА_2 підлягають стягненню матеріальні збитки внаслідок залиття квартири у розмірі 34276,50 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Таким чином, з відповідача підлягають стягненню на користь позивача понесені судові витрати в розмірі 1211,20 грн.

Керуючись ст. 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265, 280-283 ЦПК України, ст. 23, 1166, 1167, 1187, 1188, 1192 ЦК України, суд

у х в а л и в:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 (адреса реєстрації АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (адреса реєстрації АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ) шкоду завдану залиттям квартири у розмірі 34276,50 (тридцять чотири тисячі двісті сімдесят шість гривень 50 коп.).

Стягнути з ОСОБА_2 (адреса реєстрації АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (адреса реєстрації АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ) витрати зі сплати судового збору в розмірі 1211,20 (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 коп.).

Заочне рішення може бути переглянуто за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду у тридцятиденний строк з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя О. І. Баєва