Справа № 504/3456/23
Номер провадження 2/504/586/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.02.2025с-ще Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Вінської Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Коцар А.М.,

представника позивача Карцевої І.Ю.,

представника відповідача Згода О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Доброслав цивільну справу за позовом заступника керівника Доброславської окружної прокуратури Одеської області Галіцина О.С. в інтересах держави в особі Южненської міської ради Одеського району Одеської області до ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішень державних реєстраторів про реєстрацію права власності, -

в с т а н о в и в :

Заступник керівника Доброславської окружної прокуратури Одеської області Галіцин О.С звернувся до суду з зазначеним позовом про визнання незаконним та скасування рішень державних реєстраторів про реєстрацію права власності та просив:

1. Визнати незаконним та скасувати рішення державного реєстратора Суворовської селищної ради Ізмаільського району Одеської області Маріновою Катериною Антонівною, яким прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер рішення: 57569984 від 12.04.2021 року щодо об`єкту нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 227).

2. Визнати незаконним та скасувати рішення державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Гаврющенко Ольги Володимирівни, яким прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер рішення: 54637399 від 13.10.2020 щодо об`єкту нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 227).

Позовна заява подана відповідно до статті 56 Цивільного процесуального кодексу України та статті 23 Закону України «Про прокуратуру» та звернення прокуратури із позовом в інтересах держави обґрунтовано тим, що, оскільки повноваження власника зазначеної земельної ділянки, розташованої на території Одеської області, від імені держави здійснює Одеська обласна військова адміністрація, а посадові особи Держгеокадастру та його територіальних органів, які є державними інспекторами у сфері контролю за використанням і охороною земель, не вжили заходів щодо усунення перешкод у реалізації права розпорядження землями оборони в межах своїх повноважень, цей позов подано прокурором.

Ухвалою судді від 21.08.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Згода О.О. подано до суду заяви про залишення позовної заяви без руху у зв`язку із недоліками позовної заяви та про повернення позовної зави прокурору.

В обґрунтовування поданої заяви про повернення заяви прокурору, посилається, що вимоги щодо визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора Суворовської селищної ради Ізмаїльського району Одеської області Марінової К.А., яким прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень номер рішення 57569984 від 12.04.2021 року щодо об`єкту нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 227); визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Гаврющенко О.В., яким прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень номер рішення 54637399 від 13.10.2020 щодо об`єкту нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 227), стосуються проведення державної реєстрації права власності на певне нерухоме майно за ОСОБА_1 . При цьому, прокурором не зазначається яким чином оскаржувані рішення щодо нерухомого майна відмінного від земельної ділянки, стосуються прав та інтересів Южненської міської ради, та з огляду на що підлягають захисту. Нерухоме майно на яке зареєстровано право власності на підставі вищевказаних рішень державних реєстраторів не належить та не належало Южненській міській раді ні на праві власності, ні на будь-якому іншому речовому праві.

Дослідивши подане клопотання, матеріали цивільної справи, суд встановив наступне.

Щодо клопотання представника відповідача адвоката Згода О.О. про залишення позову без руху суд зазначає, що зазначає, що при вирішенні питання про відкриття провадження у справі та клопотання про залишення позову без руху, суд враховував та враховує висновки, вказані у постанові Верховного Суду від 05.08.2020 по справа № 177/1163/16-ц, постанові Верховного Суду від 13.04.2022 року по справі № 160/11095/20, зокрема, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

При прийнятті позову до свого провадження та вирішенні питання про відкриття суд дійшов висновку про відповідність вказаного позову вимогам ЦПК України та призначення його до розгляду, недоліки позовної заяви виявлені представником відповідача не є суттєвими та не перешкоджають розгляду позову, за таких обставин, суд вважає, що клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху задоволенню не підлягає.

Щодо поданого клопотання про повернення позовної заяви прокурору, суд зазначає наступне.

Прокурор у позовній заяві вказував, що Южненською міською радою заходи позовного характеру щодо визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності спірної бази відпочинку, не вживались, обмежившись лише позовом про припинення права власності ОСОБА_1 на об`єкт нерухомості площею 2394,3 кв.м. за адресою: с/рада Сичавська, авто дорога Одеса- Мелитополь-Новоазорвськ, 54 км, буд 3 що свідчить про бездіяльність органу місцевого самоврядування. Бездіяльність щодо захисту інтересів держави полягає у тому, що Южненська міська рада, будучи обізнаною про факт порушення інтересів територіальної громади і держави в цілому, маючи відповідні повноваження для їх захисту, з метою такого захисту до суду не звернулась. Так, прокурор вказував, що Доброславською окружною прокуратурою в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» направлено запит від 09.01.2023 за № 5 8-87вих-23 до Южненської міської ради, в якому зазначено про вищевказані порушення інтересів держави, а також про необхідність вжиття заходів реагування.

Згідно листа Южненської міської ради від 27.01.2023 року прокуратуру повідомлено, що, заходи позовного характеру щодо визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності спірної бази відпочинку, звільнення земельної ділянки шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва не вживаються, оскільки міською радою подано цивільний позов до ОСОБА_1 про припинення права власності на об`єкт нерухомості (справа № 504/581/22).

Листом від 24 січня 2023 року за вих №58-292ВИХ-23 прокурор повідомив Южненську міську раду Одеського району Одеської області про, те що прокуратурою підготовлено цивільний позов в інтересах держави в особі Южненської міської ради Одеського району Одеської області про скасування державної реєстрації права приватної власності на базу відпочинку та знесення самовільно збудованих об`єктів нерухомого майна, та про скерування позову до Одеського окружного адміністративного суду.

Листом від 16 серпня 2023 року за вих №58-3023ВИХ-23 прокурор повідомив Южненську міську раду Одеського району Одеської області про, те що подано позовну заяву до Комінтернівського районного суду Одеської області в інтересах держави в особі Южненської міської ради Одеського району Одеської області із позовними вимогами про:

1. Визнати незаконним та скасувати рішення державного реєстратора Суворовської селищної ради Ізмаільського району Одеської області Маріновою Катериною Антонівною, яким прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер рішення: 57569984 від 12.04.2021 року щодо об`єкту нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 227).

2. Визнати незаконним та скасувати рішення державного реєстратора юридичного департаменту Одеської міської ради Гаврющенко Ольги Володимирівни, яким прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер рішення: 54637399 від 13.10.2020 щодо об`єкту нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 227).

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Положення пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України «Про прокуратуру».

Відповідно до частин 3-4 статті 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Аналіз частини третьої статті 56 ЦПК України у взаємозв`язку з частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави вважати, що участь прокурора в судовому процесі стає можливою за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтвердження відсутності такого органу.

Згідно з абзацами 1 та 2 частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя).

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший третій частини четвертої статті 23 Закону).

З викладених вище положень чинного законодавства випливає, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише в двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

При цьому, для підтвердження підстав для представництва, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Такі правові висновки викладені у постанові Великої палати Верховного суду від 06 липня 2021 року у справі №911/2169/20 (провадження №12-20гс21) (п.п. 8.38, 8.40 даної постанови).

Поняття «компетентний орган» вживається в значенні органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Перевіряючи наявність підстав для представництва Южненської міської ради Одеського району Одеської області прокурором у даній справі, суд враховує такі висновки Великої Палати Верховного Суду з питань представництва прокурором інтересів держави.

Так, у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц Велика Палата Верховного Суду дійшла таких висновків щодо застосування норм права:

- прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган, а також у разі його відсутності. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (аб.1, 2 ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру");

- наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідний компетентний орган. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва, прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (абз.1-3 ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру");

- прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, у чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає компетентний орган. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача;

- оскільки повноваження органів влади, зокрема й щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень у компетентного органу здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах;

- якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність компетентного органу, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу. Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру", застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18 зазначається, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Також Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для залишення позову без розгляду (п.54 постанови).

У висновку про застосування норм права Велика Палата Верховного Суду зазначає, що ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва. Якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду.

Отже, прокурор може звернутися до суду з позовом лише у випадку відсутності відповідного компетентного органу або нездійснення чи неналежного здійснення останнім чи іншим суб`єктом відповідних владних повноважень. При цьому прокурор повинен обґрунтувати наявність підстав такого представництва та надати докази на підтвердження того, що він попередньо повідомляв про це відповідні компетентні органи, які мали б самостійно захищати інтереси держави.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Враховуючи викладене, суд аналізуючи надані прокурором докази, суд вважає звернення саме прокурора із позовом в інтересах держави не обґрунтованим. Суду не було надано для дослідження згаданий в позовній заяві прокурора лист(запит) від 09.01.2023 за № 5 8-87вих-23 яким за твердженням прокурора Южненську міську раду Одеського району Одеської області було повідомлено про виявлені порушення інтересів держави. До позовної заяви додано лише листи від 24 січня 2023 року за вих №58-292ВИХ-23 та 16 серпня 2023 року за вих №58-3023ВИХ-23 якими прокурор повідомляє Южненську міську раду Одеського району Одеської області про уже підготовлені для подання позовні заяви.

На переконання суду, проаналізувавши надані прокурором доказів з урахуванням суті виявлених прокурором порушень законодавства, не можливо дійти однозначного висновку про допущення Южненською міською радою Одеського району Одеської області бездіяльності яка виразилась у нездійснення захисту інтересів держави, протягом розумного строку. Прокурор у своєму позові зазначає, що міською радою подано цивільний позов до ОСОБА_1 про припинення права власності на об`єкт нерухомості (справа № 504/581/22) проте не надає до суду ні копії вказаної позовної заяви ні результатів її розгляду. При цьому саме Южненська міська рада Одеського району Одеської області вправі обирати спосіб захистку свого порушеного права .

У пунктах 69-73 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Красуський проти Польщі" вказано, що наявність простих сумнівів щодо перспектив успіху конкретного засобу правового захисту, який не є очевидно марним, не є вагомою причиною для відмови від його використання.

Тотожна позиція викладена у п. 73 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Акдівар та інші проти Туреччини".

Слово "засіб правового захисту" в контексті статті 13 означає не засіб правового захисту, який має бути успішним, а просто доступний засіб правового захисту перед органом, уповноваженим розглядати скаргу по суті (рішення Європейського суду з прав людини у справі "C. проти Сполученого Королівства", 1983 рік).

Окрім того, за загальним правилом, повноваження щодо здійснення представництва окружної прокуратури у відносинах з органами державної влади надані її керівнику і лише в разі відсутності останнього такі повноваження може виконувати перший заступник, а у разі відсутності першого заступника - один із заступників, відповідно (частина третя статті 13 Закону №1697-VII) .

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, позовну заяву Прокуратури подану до суду 16.06.2023 року та підписано від імені позивача заступником керівника Доброславської окружної прокуратури Галіциним О.С..

Системний аналіз наведених норм Закону України «Про прокуратуру» дає підстави для висновку, що заступник керівника окружної прокуратури може бути уповноважений підписувати позовну заяву Прокуратури лише у разі відсутності на дату її підписання і подання керівника окружної прокуратури та його першого заступника. Проте, доказів відсутності на дату підписання позову керівника Доброславської окружної прокуратури та його першого заступника позивачем не надано.

Верховним судом у справі № 819/478/17 наголошено, що Законом №1697-VII не передбачено можливості керівника регіональної органу прокуратури делегувати повноваження щодо представництва регіональної прокуратури у взаємовідносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями, окрім випадків, передбачених частиною третьою статті 11 цього Закону.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25 вересня 2019 року в справі №819/198/17 і Верховний Суд не вбачає підстав відступати від неї.

З огляду на викладене суд частково погоджується із доводами представника відповідача адвоката Згода О.О.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду

Оскільки суд дійшов висновку про відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді під час розгляду даної справи позов заступника керівника Доброславської окружної прокуратури Одеської області Галіцина О.С. в інтересах держави в особі Южненської міської ради Одеського району Одеської області до ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішень державних реєстраторів про реєстрацію права власності -слід залишити без розгляду.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.257, 258, 260 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Згода О.О. про залишення позовної заяви без руху відмовити.

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Згода О.О. про повернення позовної заяви прокурору задовольнити частково.

Позов заступника керівника Доброславської окружної прокуратури Одеської області Галіцина О.С. в інтересах держави в особі Южненської міської ради Одеського району Одеської області до ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішень державних реєстраторів про реєстрацію права власності залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Суддя Вінська Н. В.