Справа № 595/313/25
Провадження № 2/595/187/2025
У Х В А Л А

05.03.2025 місто Бучач

Суддя Бучацького районного суду Тернопільської області Тхорик І.І., ознайомившись із матеріалами цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Ігнатов Д.І., звернулася в суд з даним позовом до ОСОБА_2 , в якому просить шлюб, зареєстрований між нею та відповідачем розірвати, посилаючись на те, що між ними шлюбні відносини припинені, вони проживають окремо. Термін на примирення просить не надавати, оскільки збереження шлюбу суперечить її інтересам. Окрім того, просить відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення у справі, мотивуючи тим, що не має можливості такий сплатити у зв`язку із скрутним матеріальним становищем.

Проте, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В своїй позовній заяві позивач просить відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення через скрутне матеріальне становище.

Відповідно до вимог ч.ч.1,3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

У заяві про відстрочку сплати судового збору сторона повинна навести обставини, які б свідчили про наявність достатніх підстав відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, незадовільного матеріального становища позивача, та подати до суду відповідні докази.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Так, позивачкою заявлено вимогу немайнового характеру про розірвання шлюбу.
Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу, рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі Kniat v. Poland; пункти 63 64 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі Jedamski and Jedamska v. Poland).

Таким чином, підставою для звільнення від сплати судового збору можуть бути довідки про доходи, видані у встановленому законом порядку банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, інформація щодо наявності рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, тощо, які підтверджують у сукупності на визначений конкретний період майновий стан особи. При цьому Податковим кодексом України визначено, що являється джерелом доходу та перелічено низку доходів, які не включаються до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу.

Згідно роз`яснень, що містяться в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Суддя, дослідивши клопотання про звільнення від сплати судового збору, дійшла висновку, що позивачкою не надано докази, які б були підставою для відстрочення звільнення її від сплати судового збору, а саме, що вона має скрутне матеріальне становище.

Відтак, враховуючи викладене вище, суд вважає, що правові підстави для звільнення від сплати судового збору відсутні, тому відповідне клопотання позивачки не підлягає задоволенню.

Згідно пп. 2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру встановлена ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року у розмірі 3028,00 грн.

Враховуючи, що позивач звернулася до суду через систему «Електронний суд», то за подання позовної заяви про розірвання шлюбу позивач повинна сплатити судовий збір в дохід держави на загальних підставах, виходячи з розміру 1211,20 грн, із застосуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору в сумі 968,96 грн.
Роз`яснити позивачці, що в випадку не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачці.

Згідно частин першої, другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України, її належить залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.
Керуючись ст. ст. 175, 185, 259-261 ЦПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху,надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: І. І. Тхорик