Справа № 954/1687/24
Номер провадження 2/954/723/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2025 рокус-ще Нововоронцовка

Нововоронцовський районний суд Херсонської області в складі: головуючого судді Гончаренка О.В., за участю секретаря судового засідання Гром О.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Нововоронцовка Херсонської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Новоолександрівської сільської ради Бериславського району Херсонської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

21 листопада 2024 року позивач звернулася до суду з даним позовом в якому просить встановити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач зазначає, що через військову агресію Російської Федерації проти України та введення воєнного стану, постійні обстріли, загроза життю та здоров`ю, завадили їй вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини. Крім того, зазначає, що їй було не відомо, що 09.05.2023 року була скасована норма про зупинення перебігу строку для прийняття спадщини на час дії воєнного стану. Також їй необхідно було підтвердити факт родинних відносин із братом. Вважає, що строк прийняття спадщини був пропущений нею з поважних причин та просить суд визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

У судовому засіданні позивач позов підтримала просила задовольнити. Повідомила суду, що у зв`язку із воєнними подіями не встигла подати вчасно до нотаріуса заяву про прийняття спадщини, довго збирала документи. Також юрист їй порадив спочатку подати до суду заяву про встановлення факту родинних відносин, а потім заяву про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідач, належним чином повідомлений про день, час та місце судового розгляду, в судове засідання не прибув, про причини своєї неявки суду не повідомив.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, суд приходить до наступних висновків.

Із матеріалів справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 26.11.2021 року.

30.06.2023 року приватний нотаріус Бериславського районного нотаріального округу Херсонської області Виноградова Н.М. листом № 179/02-14 відмовила позивачу у прийнятті заяви про прийняття спадщини у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини. Нотаріус рекомендувала з питання встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини звернутися до суду.

03.06.2024 року рішенням Нововоронцовського районного суду Херсонської області встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а саме встановити, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідним братом заявниці ОСОБА_1 .

Згідно довідки Новоолександрівської сільської ради ОСОБА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , дійсно знаходилася у населеному пункті у період окупації з 15.03.2022 року по 23.04.2022 року.

21.11.2024 року позивач звернулася до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Тобто із позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач звернулася майже через три роки після відкриття спадщини.

У відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно дост.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини , а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. В обох випадках спадкоємцями можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини, і, крім того, юридичні особи та інші учасники цивільних відносин.

Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Відповідно до ст.ст. 1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування. Так, для прийняття спадщини спадкоємцем необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщин.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкодавця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач у тому числі і як спадкоємець першої черги за законом не зверталася до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна.

Таким чином, жодних доказів того, що в межах строку, наданого цивільним законом, позивач вчинив дії, які б свідчили про прийняття ним спадщини за законом, він не надав, що, виходячи зі змісту ч. 1ст. 1272 ЦК України слід вважати фактичним неприйняттям спадщини за законом.

Причиною пропуску строку на прийняття спадщини позивач вказує на перебування Новоолександрівської сільської територіальної громади за місцем свого мешкання у переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії. Також посилається на незнання того, що 09.05.2023 року була скасована норма про зупинення перебігу строку для прийняття спадщини на час дії воєнного стану та необхідності підтвердження факту родинних відносин між нею та братом.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року № 6-1320цс17.

Тобто, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Обставини, на які посилається позивач, такими не є. Поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини позивач не надала.

Об`єктивних, непереборних, істотних труднощів у позивача для звернення до будь-якої нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті брата не було. Позивач постійно проживала на території України, знала про смерть брата.

Щодо зупинення перебігу строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття, то відповідно до п. 3 Постанови КМУ від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Даний пункт Постанови було виключено на підставі Постанови КМУ № 469 від 09.05.2023 року.

Щодо воєнних дій на території Новоолександрівської сільської територіальної громади, то відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22 грудня 2022 року № 309, з 06.11.2022 територія Новоолександрівської сільської територіальної громади відноситься до території, де припинені можливості бойові дії, працюють державні установи, приватний нотаріус. До того ж позивачка, навіть, після отримання відмови 30.06.2023 приватного нотаріуса у прийнятті заяви про прийняття спадщини у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини та рекомендації з цього питання звернутися до суду, до суду звернулася майже через рік і три місяці після отримання такої відмови.

Враховуючи викладене позивачу слід відмовити в задоволенні позову у визначенні додаткового строку на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Керуючись ст.ст. 328, 392, 1216, 1217, 1222, 1225, 1261, 1268, 1272 -1275, 1296-1298 ЦК України, ст.ст.. 6, 12, 141, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Новоолександрівської сільської ради Бериславського району Херсонської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

СуддяО.В. Гончаренко