Справа № 592/913/25
Провадження № 2/592/1380/25

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

06 березня 2025 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду м.Суми Котенко О.А., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про стягнення коштів,

УСТАНОВИВ:

В провадженні Ковпаківського районного суду м.Суми перебуває цивільна справа за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № б/н від 06-10-2011 у розмірі 34674,32грн., що складається із: 28162,01грн. - заборгованість за тілом кредита, 6512,31грн. - заборгованість за простроченими відсотками, та судового збору у розмірі 2422,40грн.

Відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду з зустрічною позовною заявою до АТ КБ «ПриватБанк», в якій просить стягнути з АТ КБ «ПриватБанк» у подвійному розмірі 460763,54грн. коштів, незаконно списаних з її рахунку, стягнення заборгованості зі сплати неустойки в сумі дол.США у національній валюті за курсом НБУ на день сплати, стягнути всі доходи у подвійному розмірі, отримані АТ КБ «ПриватБанк», притягти АТ КБ «ПриватБанк» до відповідальності за здійснення господарської діяльності із надання послуг з видачі кредитів без відповідного дозволу ліцензії, притягти АТ КБ «ПриватБанк» до відповідальності за здійснення господарської діяльності із відкриття і ведення банківських рахунків фізичних та юридичних осіб без внесення відомостей до ЄДР. Також в зустрічній позовній заяві сформульовані вимоги до АТ КБ «ПриватБанк» щодо витребування документів.

Дослідивши зустрічну позовну заяву, матеріали, додані до зустрічної позовної заяви, суд приходить до висновку, що зустрічний позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України.

Так, закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.(Постанова ВП ВС від 26.09.2024 №990/220/24)

Від змісту позовних вимог залежить і позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, для реалізації якого має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Тому позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо дотримання процесуального порядку форми та змісту позовної заяви.

1)Відповідно до ч.1 ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Згідно з ч.2 ст.175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем. В порушення цих вимог ОСОБА_1 зазначає себе як " основний кредитор", а АТ КБ «ПриватБанк» як боржника, що не відповідає вимогам до форми позовної заяви;

2)Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України.

Так, з зустрічної позовної заяви вбачається, що позивачем ОСОБА_1 в зустрічній позовній заяві не зазначений реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України. Позивач ОСОБА_1 має реєстраційний номер облікової картки платника податків, який зазначений в довідці з відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків, але в зустрічній позовній заяві реєстраційний номер облікової картки платника податків не вказаний.

3) Згідно з п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачем ОСОБА_1 не викладені обставини, якими позивач обгрунтовує вимоги до АТ КБ «ПриватБанк» щодо стягнення коштів в подвійному розмірі 460763,54грн., враховуючи суму списання 230381,77грн., а саме, на чому грунтуються вимоги ОСОБА_1 щодо стягнення коштів з АТ КБ «ПриватБанк» в подвійному розмірі.

Позивачем ОСОБА_1 не викладені обставини і не зазначені докази в підтвердження вимог стягнення неустойки дол. США з АТ КБ «ПриватБанк», а саме, на підставі яких зобов`язальних правовідносин чи норм законодавства грунтуються такі вимоги про сплату неустойки, якими доказами підтверджуються.

3) Позивачем за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 не сплачений судовий збір. Враховуючи, що позивачем заявлені вимоги про стягнення коштів з АТ КБ «ПриватБанк» в розмірі 460763,54грн. коштів, незаконно списаних з її рахунку, стягнення заборгованості зі сплати неустойки в сумі дол.США у національній валюті за курсом НБУ на день сплати, сума судового збору становить максимальний розмір 15140грн. (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1211,20грн. та не більше 05 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 15140грн.).

ОСОБА_1 при зверненні до суду з зустрічною позовною заявою подана заява про звільнення від сплати судового збору на підставі ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи, що за період з 01 кварталу 2024 року по 04 квартал 2024 року інформація про джерела/суми нарахованого (виплаченого) доходу в Державному реєстрі фізичних осіб-платників податків відсутня.

Згідно з рішенням Єропейського суду з прав людини від 19.06.2001 року справа «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватись державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Згідно з ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Відповідно до ч.3 ст.136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Положенням статті 5 Закону України «Про судовий збір» встановлено вичерпний перелік суб`єктів, які мають пільги та звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» закріплено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є:військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, у розумінні приписів статті 8 Закону України «Про судовий збір» - відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

При цьому, позивач має довести існування фінансових труднощів.

Водночас, позивачем ОСОБА_1 не надано до суду належних та вичерпних доказів наявності обставин щодо відсутності коштів на оплату судового збору, як на підставу для звільнення від сплати судового збору.

Так, позивач, звертаючись до суду із заявою про звільнення її від сплати судового збору, на підтвердження свого матеріального стану надала відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу (виплаченого) доходу, згідно з яким за період з 01 кварталу 2024 року по 04 квартал 2024 року інформація про джерела/суми нарахованого (виплаченого) доходу в Державному реєстрі фізичних осіб-платників податків відсутня

Однак, надані позивачем відомості не можуть бути єдиним належним доказом на підтвердження майнового стану позивачки за зустрічним позовом.

Окрім того, вищезазначені відомості не є достатніми доказами на підтвердження тяжкого майнового стану позивача, яким підтверджується факт неможливості сплати останньою судового збору, оскільки не містить відомостей про майновий стан позивача, який може мати інші джерела для існування та забезпечення своїх потреб, зокрема для сплати судового збору ( довідка про склад сім`ї та про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, документів про нарахування субсидій, документів про надання соціальної допомоги, документів, які підтверджують наявність коштів на рахунку в банках, відомості про вклади, нерухоме та рухоме майно, з якого отримується дохід, компенсації, сукупний дохід родини тощо).

В зустрічній позовній заяві ОСОБА_1 вказує на списання коштів банком з її рахунку в розмірі 230381,77грн., що свідчить про те, що у позивачки були наявні кошти на рахунку в банку.

Тобто, доказів щодо тяжкого матеріального стану, який не дозволяє сплатити судовий збір, позивачем ОСОБА_1 до зустрічної позовної заяви не надано.

Отже, вищевикладені обставини свідчать про те, що на даний час відсутні підстави для звільнення позивача від сплати судового збору за подання до суду зустрічної позовної заяви.

Оскільки зазначені умови, за наявності яких ОСОБА_1 підлягає звільненню від сплати судового збору, відсутні, належних доказів, що підтверджують незадовільний майновий стан та відсутність інших джерел доходу позивачем не надано, а відтак суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви позивача про звільнення від сплати судового збору за подання до суду зустрічного позову.

Сума судового збору в розмірі 15140грн. підлягає сплаті за такими реквізитами: Отримувач: Сумська міська ТГ/Ковпаківський р-н/22030101; Рахунок IBAN: UA0018540; Код отримувача: 37970404; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Отже, позивачу ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір в розмірі 15140грн. чи подати докази в обгрунтування заяви про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки при вирішенні питання про прийняття позовної заяви встановлено, що зустрічна позовна заява не відповідає вимогам ст.175, 177 ЦПК України, зустрічна позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з метою надання позивачеві строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання нею копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст.174-175,177,185 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про стягнення коштів, залишити без руху.

Запропонувати позивачу ОСОБА_1 усунути недоліки зустрічної позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків зустрічної позовної заяви у строк, встановлений судом, зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Котенко