ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/4774/23
Провадження № 2/362/206/25
У Х В А Л А

25.02.2025 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

за участю секретаря Тельнової О.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Василькові Київської області питання про прийняття зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Карат-Плюс» до ОСОБА_1 , Глевахівської селищної ради про визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у м. Києві та Київської області, Товариства з обмеженою відповідальністю «Карат-Плюс» про визнання розпорядження незаконним та скасування державної реєстрації земельної ділянки,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати незаконною та скасувати державну реєстрацію земельної ділянки загальною площею 3,17 га, яка розташована на території Крушинської сільської ради Васильківського району з цільовим призначенням для ведення фермерського господарства, з кадастровим номером: :06:027:0026 від 22.04.2008 року; Визнати недійсним договір міни №1956 земельної ділянки загальною площею 3,17 га, яка розташована на території Крушинської сільської ради Васильківського району, з цільовим призначенням: для ведення фермерського господарства, з кадастровим номером: :06:027:0026 від 20.07.2011 року; Скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку загальною площею 3,17 га, яка розташована на території Крушинської сільської ради Васильківського району, з цільовим призначенням: для ведення фермерського господарства, з кадастровим номером: :06:027:0026 за ТОВ «Карат-Плюс» від 11.05.2018 року; Поновити право власності ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 0,4001 га, яка розташована на території Крушинської сільської ради Васильківського району, з цільовим призначенням: під будівництво АЗС, з кадастровим номером: :06:027:0026. Стягнути з відповідачів на його користь понесені судові витрати, пов`язані з поданням позовної заяви.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 02.08.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з наданням позивачу строку протягом десяти днів з дня її отримання для усунення недоліків позову (т. 1 а.с. 16-19).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 13.09.2023 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Відділу у Васильківському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області, ТОВ «Карат-Плюс» про визнання розпорядження незаконним та скасування державної реєстрації земельної ділянки та призначено підготовче судове засідання (т. 1 а.с. 39-41).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 13.11.2024 року у прийнятті заяви представника ОСОБА_1 адвокат Гапека Т.В. про зміну предмету позову, відмовлено (т. а.с.139-143).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 13.11.2024 року замінено первісного відповідача Відділ у Васильківському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області на належного відповідача Головне управління Держгеокадастру у м. Києві та Київської області (т. 2 а.с.144-146).

06.12.2023 року від представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Карат-Плюс» - Бачинської А.Ю. надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 , Глевахівської селищної ради про визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку в якій просять визнати недійсним рішення ІХ сесії 5 скликання Крушинської сільської ради від 05.03.2007 року в частині виділення ОСОБА_1 земельної ділянки 0,4001 га, кадастровий номер :06:027:0026, на території Крушинської сільської ради Васильківського району, з цільовим призначенням під будівництво АЗС. Визнати недійсним Державний акт на право власності на з/д серія ЯД №751957, виданий ОСОБА_1 18.02.2008 року. Стягнути судові витрати (т. 1 а.с.78-83).

Представник ОСОБА_1 адвокат Гапека Т.В. в підготовче судове засідання не з`явилася, направила клопотання про розгляд справи у їх відсутності.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Карат-Плюс» - Бачинська А.Ю. в підготовче судове засідання не з`явилася, направила до суду клопотання про розгляд справи у їх відсутності та прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду з первісним позовом по даній справі.

Інші учасники справи, в підготовче судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомленні належним чином, заяв із процесуальних питань до суду не направляли.

На підставі ст. 247 ч. 2 ЦПК України справа розглянута за відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши матеріали первісного та зустрічного позову, суд дійшов висновку про відмову у прийнятті зустрічної позовної заяви за таких обставин.

Згідно із п.3 ч.2 ст.49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

За приписами ч.ч.1, 2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним. Тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів.

Правова природа зустрічного позову полягає в тому, що він робить неможливим розгляд первісного позову без зустрічного, оскільки направлений на зарахування вимог або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю чи частково задоволення первісного позову, або коли виникають з одних правовідносин.

Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

У постанові від 20.03.2019 року у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Відповідно до п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 № 2 роз`яснено, що об`єднання в одне провадження з первісним позовом вимог, коли відсутня спільність предмета позову не допускається.

Дослідивши матеріали за зустрічним позовом, суд приходить до висновку, що розгляд первісного позову не є взаємопов`язаним з розглядом зустрічного позову, їх спільний розгляд не є доцільним і призведе лише до затягування вирішення спору про визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку ОСОБА_1 та визнання розпорядження незаконним та скасування державної реєстрації земельної ділянки ці вимоги не взаємопов`язані між собою, регулюються різними нормами права.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для об`єднання позовних вимог за первісним та зустрічним позовами, а отже у прийнятті зустрічного позову необхідно відмовити.

При цьому суд роз`яснює, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Карат-Плюс» не позбавлена можливості у разі наявності спору звернутись до суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 49, 193 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

У прийнятті зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Карат-Плюс» до ОСОБА_1 , Глевахівської селищної ради про визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку - відмовити.

Зустрічну позовну заяву повернути Товариства з обмеженою відповідальністю «Карат-Плюс».

Роз`яснити, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Карат-Плюс» не позбавлена можливості у разі наявності спору звернутись до суду в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Тест ухвали складено 25.02.2025 року.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко