Справа № 275/1364/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2025 року селище Брусилів

Брусилівський районний суд Житомирської області в складі:

оловуючого - судді Миколайчука П.В.,

з секретарем судових засідань Довгаленко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Брусилів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

Позивач ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Штундюка О.А., звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача Брусилівської селищної ради Житомирської області.

В обґрунтування своїх вимог вказав, що 31.05.2024 позивачу стало відомо про те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві помер його батько, ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно, а саме житловий будинок АДРЕСА_1 та земельна ділянка кадастровий № :01:003:2155, яке належить спадкодавцю відповідно до договорів купівлі-продажу від 07.04.2016, виданих приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харкава О.В. Спадкоємцем спадкового майна, яке належить ОСОБА_2 за законом є його син ОСОБА_1 .. Інформація про наявність інших спадкоємців відсутня. З метою оформлення своїх спадкових прав, ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. Постановою приватного нотаріуса від 24.12.2024 ОСОБА_1 було відмовлено на підставі пропущення останнім шестимісячного строку для прийняття спадщини. ОСОБА_1 не звернувся до нотаріальної контори у шестимісячний строк із поважних причин, а саме: батько та мати позивача розлучилися у 2006 році, коли йому було 11 років, і з того часу ніяких стосунків не підтримували. Останній раз позивач бачив свого батька живим у 2016 році і при спілкуванні той повідомив, що продав квартиру в м. Києві і придбав будинок за межами міста. У 2023 році ОСОБА_1 почав розшукувати свого батька і коли йому стало відомо, що батько помер ще у 2016 році, то він, отримавши у 2023 році свідоцтво про смерть, почав цікавитися спадщиною. У зв`язку з тим, що позивач не знав про смерть свого батька, то не мав можливості звернутися до нотаріальної контори із заявою в шестимісячний строк.

У зв`язку з цим позивач просить визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті його батька терміном в два місяці.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії

Ухвалою суду від 30.12.2024 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання.

27.01.2025 від представника позивача надійшла заява про закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду.

Ухвалою суду від 28.01.2025 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

12.02.2025 від представника позивача надійшла заява про витребування з Коростишівського ВДРАЦС у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) відомостей про одруження ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 12.02.2025 постановлено витребувати з Коростишівського ВДРАЦС у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) відомості про реєстрацію шлюбу ОСОБА_2

03.03.2025 на адресу суду надійшла відповідь з Коростишівського ВДРАЦС у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) щодо відомостей про шлюб та розірвання шлюбу ОСОБА_2 .

У судове засідання позивач та його представник адвокат Штундюк О.А. не з`явилися, останній звернувся до суду з заявою про розгляд справи без його участі, просив позов задовольнити.

У судове засідання представник відповідача Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області не з`явився, звернувся з заявою заяву, відповідно до якої просив розглядати справу за відсутності їх представника, при розгляді справи покладається на розсуд суду.

На підставі ст. ст. 211, 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності позивача, представника позивача, представника відповідача.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Фактичні обставини встановлені судом

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення справи по суті, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , вказана обставина підтверджується копіями свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 9)

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , позивач є сином померлого ОСОБА_2 (а.с. 7).

Шлюб між батьками позивача, згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серія НОМЕР_3 , розірвано 06.04.2006 (а.с.10)

29.12.2021, згідно свідоцтва про зміну імені серія НОМЕР_4 , позивачем було змінено прізвище з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_4 » (а.с.8)

Згідно довідки від 01.08.2024 № 1451, виданої відділом ЦНАП Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_2 на території Брусилівської селищної ради зареєстрований не був (а.с. 12).

Згідно довідки від 01.11.2024 № 1519-35/24, виданої відділом Подільською районною в м.Києві державною адміністрацією, ОСОБА_2 значився зареєстрованим у АДРЕСА_2 в період з 08.05.2007 по 12.04.2016 (а.с. 12).

Згідно з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав, власником житлового будинку та земельної ділянки по АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 за договорами купівлі-продажу (а.с.13-23)

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 77657285 від 16.07.2024 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 було відкрито спадкову справу (а.с. 24).

Згідно постанови приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Отрищенка О.І. від 25.12.2024 вбачається, що у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом позивачу відмовлено у зв`язку з пропуском позивачем встановленого законодавством терміну з дня смерті спадкодавця для подачі заяви про прийняття спадщини. (а.с.25).

З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №80289784 від 28.02.2025 встановлено, що в Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо ОСОБА_2 .

З відповіді з Коростишівського ВДРАЦС у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) щодо відомостей про шлюб та розірвання шлюбу ОСОБА_2 від 28.02.2025 №121/29.4-61 вбачається, що 30.11.2006 зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , 06.04.2006 шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 розірваний.

Інших доказів суду не надано.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права, що регулюють дані правовідносини

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України). Відповідно до частин першої, другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). У частині першій статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша, друга статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таку позицію висловив Верховний Суд України при розгляді справи № 6-1486цс15 у постанові від 04.11.2015 року та при розгляді 26.09.2012 року справи № 6-85цс12.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

Згідно вимоги ППВС України від 30.05.2008 року №7, Інформаційного листа ВСС України від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Враховуючи вказане та положення п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року суд вважає, що позов подано до належного відповідача, оскільки з матеріалів справи вбачається, що інші спадкоємці, які б звернулися з заявами про прийняття спадщини у встановлені строки відсутні, заповітів спадкодавець не залишав, у шлюбі не перебував.

При вирішенні даного цивільно-правового спору суд також врахує, що одним з проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість - одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права, ця позиція ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004 у справі № 1-33/2004.

Судом встановлено, що позивач є єдиним спадкоємцем за законом після смерті батька, інших спадкоємців, які б прийняли спадщину не встановлено, строк на прийняття спадщини пропущено у зв`язку з відсутністю інформації у позивача щодо місця проживання батька та про його смерть.

Тому суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, таке рішення суду буде законним, обгрунтованим та справедливим.

Враховуючи викладене, на підставі ст. 1272 ЦК України, керуючись ст. ст.2, 76, 89, 263 - 265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повне судове рішення складено 04.03.2025.

Сторони у справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП - НОМЕР_5 .

Відповідач: Брусилівська селищна рада Житомирського району Житомирської області, юридична адреса: 12601, Житомирська область, Житомирський район, смт. Брусилів, вул. Небесної Сотні, 2, .

Суддя П.В. Миколайчук