ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

03 березня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 688/4955/24

Провадження № 22-ц/820/779/25

Хмельницький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Костенка А.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 17 грудня 2024 року у цивільній справі за позовом Шепетівського підприємства теплових мереж до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за надані послуги з постачання теплової енергії та заборгованості за абонентське обслуговування.

в с т а н о в и в :

Не погоджуючись з рішенням Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 17 грудня 2024 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення або складення повного судового рішення.

Згідно п.2 ч.2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч.3 ст. 354 ЦПК України, строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини першої розділу XIII «Перехiднi положення» ЦПК до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляцiйнi та касацiйнi скарги подаються учасниками справи до або через вiдповiднi суди, а матерiали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що дiяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС).

Відповідно до п. 2 параграфа 2 розділу 4 Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя відповідного оголошення.

04 вересня 2021 року у газеті «Голос України» № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку, з початком функціонування яких зазнає змін порядок вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5, 15.6, 15.14, 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України.

Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

Станом на час звернення з апеляційною скаргою ОСОБА_1 . Єдина судова iнформацiйно-телекомунікаційна система вже функціонувала і функціонує на цей час.

Тобто, подання апеляційної скарги більше не регулюється пiдпунктом 15.5 пункту 15 частини першої розділу XIII «Перехідні положення ЦПК України, вiдповiдно до якого така скарга подається за правилами ЦПК Украiни в попередній редакції, тобто через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення, а порядок подання апеляційної скарги, з 05 жовтня 2021 року, регулюється виключно ст. 355 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Як вбачається з матеріалів справи, 17 грудня 2024 року було проголошено рішення Шепетівським міськрайонним судом Хмельницької області, в цей же день судом виготовлено повний текст судового рішення, отже строк на апеляційне оскарження розпочався з цієї дати та закінчився 15 грудня 2024 року.

Апеляційна скарга подана до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області, 19 лютого 2025 року та в подальшому судом першої інстанції, направлена до Хмельницького апеляційного суду, який отримав її лише 25 лютого 2025 року, тобто з пропуском встановленого ЦПК України строку на апеляційне оскарження, при цьому апелянтом подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження, ОСОБА_1 вказує, що копію оскаржуваного рішення вона отримала 23 січня 2025 року, що підтверджується поштовим конвертом, який доданий до апеляційної скарги.

З огляду на вказані в заяві обставини, суд приходить до висновку про поважність причини пропуску строку на апеляційне оскарження та можливості його поновлення, оскільки апеляційна скарга до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області була подана в межах строку на апеляційне оскарження.

Разом з тим, при подачі апеляційної скарги апелянтом не вказано всіх учасників справи.

Відповідно до п. 3 ст. 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі мають бути зазначені повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

Як вбачається з матеріалів справи, участь у справі приймали відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , однак, в апеляційній скарзі їх не вказано.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Тому, апелянту слід усунути вказаний недолік апеляційної скарги та подати виправлену апеляційну скаргу, в якій вказати всіх учасників справи та додати копії апеляційної скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Крім того апелянтом при подачі апеляційної скарги, не сплачено судовий збір, натомість ОСОБА_1 звернулася з клопотанням про звільнення її від сплати судового збору, у зв`язку з тим, що вона є пенсіонеркою та вартість судового збору значно перевищує розмір доходів, а тому її матеріальний стан не дозволяє сплати судовий збір у визначеному законом розмірі.

Розглядаючи подане клопотання, суд апеляційної інстанції приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 вказаного Кодексу, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Також ст. 8 Закону України «Про судовий збір» визначає право суду за наявності відповідного клопотання сторони, враховуючи майновий стан сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі або зменшити розмір судового збору чи звільнити від його сплати на підставах визначених в частині 1 цієї ж статті : 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, або 2) позивачами є: а)військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

ОСОБА_1 звертаючись з клопотанням про звільнення від сплати судового збору, не обґрунтувала належними доказами своє клопотання, вказала лише, що довідка про доходи видана пенсійним фондом є наявна в матеріалах справи, при цьому жодних доказів про її майновий стан не надає.

У статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Пунктом 29 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідка про доходи членів її сім`ї, довідка про відсутність у її власності рухомого, нерухомого майна, земельної ділянки, паю тощо).

Особа має довести той факт, що її майновий стан дійсно є таким, що змушує її звернутись до суду з проханням про відстрочку, розстрочку, зменшення розміру судового збору або звільнення від нього.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду.

В зв`язку з цим, для прийняття судом об`єктивного рішення апелянту необхідно надати докази для вирішення питання щодо звільнення від сплати судового збору, а саме щодо розміру його майнового доходу за попередній календарний рік: довідку про розмір та виплату заробітної плати, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідку податкового органу про доходи, довідку про відсутність у її власності рухомого, нерухомого майна, або земельної ділянки, паю тощо, та інші письмові документи, які б свідчили про розмір отриманого доходу за попередній календарний рік або сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Частиною 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється за подання до суду апеляційних скарг на судові рішення.

Відповідно до ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 4 ЗУ «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року (з наступними змінами та доповненнями) визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.1 та п. 1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на момент подачі позову), ставка судового збору, при подачі позовної заяви майнового характеру юридичною особою, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В п. 6 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» закріплено, що за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при подачі позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З матеріалів справи вбачається, що позов поданий у 2024 році, юридичною особою і містить майнову вимогу про стягнення заборгованості за надані послуги з постачання теплової енергії та заборгованості за абонентське обслуговування.

Таким чином ставка судового збору за подачу позову становить 3 028 грн., а при поданні апеляційної скарги 4 542 грн. (3028*150%), який має бути сплачений або перерахований на такий розрахунковий рахунок:

Отримувач коштівГУК у Хмел.обл/Хмельниц. мтг/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37971775
Банк отримувачаКазначейство України (ел. адм. подат.)
Код банку отримувача (МФО)899998
Рахунок отримувачаUA0022775
Код класифікації доходів бюджету22030101
Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Хмельницький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

За таких обставин апеляційну скаргу слід залишити без руху.

Керуючись ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 17 грудня 2024 року залишити без руху та надати строк 10 днів з дня вручення копії ухвали для усунення зазначених недоліків, а саме: сплати 4 542 грн. або надання відповідних доказів для вирішення питання щодо звільнення апелянта від сплати судового збору на зазначений розрахунковий рахунок та для подачі виправленої апеляційної скарги в якій вказати всіх учасників справи та додати копії апеляційної скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Виправлену апеляційну скаргу, разом з доказами про її направлення учасникам справи та докази про оплату судового збору, направити на адресу суду.

У разі не виправлення зазначених недоліків до вказаного строку апеляційна скарга буде повернута апелянту.

Ухвала набирає законної сили після її підписання та оскарженню не підлягає

Суддя Хмельницького

апеляційного суду А.М. Костенко