Справа №: 630/89/25 Провадження № 2/630/112/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2025 року м. Люботин

Люботинський міський суд Харківської області у складі:

головуючого судді Сухорукова І.М.,

за участю секретаря Дубрової А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

УСТАНОВИВ :

Позивач звернувся до суду із даним позовом, в якому зазначив, що 06.08.2019 року ОСОБА_1 уклав з АТ «Альфа-Банк» угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлюваної кредитної лінії № 631216049 (надалі кредитний договір). Банк належним чином виконав свій обов`язок щодо надання позичальнику кредит. Позичальник своїх зобов`язань за кредитним договором належним чином не виконав, внаслідок чого утворилася заборгованість за кредитним договором, яка становить 58055, 73 грн. Так, відповідач прострочив зобов`язання з погашення кредиту, у зв`язку з чим, відповідно до розрахунку суми про стягнення: загальна сума заборгованості станом на 12.03.2024 року 58055, 73 грн., з яких 3 072, 50 грн. прострочене тіло кредиту, 10 897, 74 відсотки за користування кредитом, 44 085, 49 грн. тіло кредиту. 12 серпня 2022 року загальними зборами акціонерів АТ «Альфа - Банк» затверджено рішення про зміну найменування АТ «Альфа - Банк» на АТ «Сенс Банк».

Ухвалою Люботинського міського суду Харківської області від 31 січня 2025 року було відкрито провадження у даній справі та її розгляд призначено у порядку спрощеного позовного провадження.

18 лютого 2025 року до початку розгляду справи по суті до суду надійшла заява представника позивача про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, а також про повернення судового збору.

У судове засідання представник позивача не з`явився.

Відповідач у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч.1, ч.3 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по сутті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це його диспозитивне право, передбачене нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

В ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету (частина третя статті 257 ЦПК України).

Відповідно до частин першої, другої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір".

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином, за змістом наведеної норми вказаного Закону у випадку залишення судом позову без розгляду на підставі відповідної заяви позивача сплачена останнім сума судового збору не повертається.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 20 травня 2024 року у справі № 202/16597/23 (провадження № 61-2159св24)

Отже, вирішуючи в ухвалі про залишення позову без розгляду питання про повернення судового збору, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для його повернення, оскільки позов залишається без розгляду за заявою позивача.

Враховуючи заяву позивача, а також ту обставину, що розгляд справи по суті не розпочато, суд прийшов до висновку про наявність всіх законних підстав для задоволення заяви представника позивача частково. Позовну заяву слід залишити без розгляду. В поверненні судового збору слід відмовити.

Керуючись статтями 142, 200, 247, 257, 258, 260, 354 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника позивача про залишення позову без розгляду та повернення судового збору задовольнити частково.

Позов Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Роз`яснити право позивача на повторне звернення до суду із даним позовом.

У задоволенні клопотання про повернення судового збору, сплаченого при подачі позовної заяви відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.М. Сухоруков