Провадження № 22-ц/4808/409/25
Головуючий у 1 інстанції Бабій О. М.
Суддя-доповідач Пнівчук
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2025 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої Пнівчук О.В.,

суддів: Бойчука І.В., Томин О.О.,

розглянувши в письмовому провадженні апеляційну скарг у ОСОБА_1 на рішення Івано-Франківського міського суду від 13 січня 2025 року, у складі судді Бабій О.М., у справі за позовом Єзупільської селищної ради до ОСОБА_1 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області, про стягнення шкоди завданої навколишньому природному середовищу,

в с т а н о в и в:

У листопаді 2024 року Єзупільська селищна рада звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області про відшкодування шкоди завданої навколишньому природному середовищу, у розмірі 10330 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказав, що Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області листом від 11.10.2024 року №1-16-7/620-24 повідомило Єзупільську селищну раду про те, що ОСОБА_1 протиправними діями у сфері екологічної безпеки нанесла матеріальну шкоду державі.

08 липня 2024 року працівниками Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області на р. Дністер, поблизу с. Побережжя Єзупільської територіальної громади Івано-Франківського району Івано-Франківської області, виявлено факт незаконного вилову 2 екземплярів риби, які занесені до Червоної книги України.

Згідно з актом виявлення та вилучення водних живих ресурсів, знарядь лову, іншого майна, плавучих і транспортних засобів № ІФ 000040 від 08.07.2024 складеним головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області Гордійчуком А.В, 08.07.2024 о 11:00 год. гр. ОСОБА_1 здійснювала лов водних біоресурсів однією поплавковою вудкою в річці Дністер поблизу с. Побережжя Єзупільської територіальної громади, під час чого було виловлено 1 екз. вирезуба причорноморського та 1 екз. яльця звичайного, які занесено до Червоної книги України, чим порушила п.п. 3 п. 5 Розділу IV Правил любительського рибальства, за що передбачена відповідальність ч.2 ст.90 КУпАП про адміністративні правопорушення.

На підставі вказаного факту щодо ОСОБА_1 складено протокол серії ІФ 000040 від 08.07.2024 про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.90 КУпАП.

Постановою Тисменицького районного суду Івано-Франківської області у справі №352/1948/24 від 05.08.2024 року встановлено, що ОСОБА_1 незаконно, з порушенням встановленого порядку вилучено із природного середовища тварин, види яких занесені до Червоної книги України, визнано її винуватою у вчиненні з адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 90 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 510 гри.

Внаслідок незаконного вилову риби ОСОБА_1 навколишньому природному середовищу завдано збитки в розмірі 10330 грн, які відповідачка в добровільному порядку не відшкодувала.

Позивач, посилаючись на зазначені обставини, просив стягнути з відповідачки шкоду спричиненну навколишньому природному середовищу у розмірі 10330 грн.

Рішенням Івано-Франківського міського суду від 13 січня 2025 позов Єзупільської селищної ради задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Єзупільської селищної ради шкоду, спричинену навколишньому природному середовищу у розмірі 10 330 грн.

Зобов`язано Головне управління казначейської служби України в Івано-Франківській області повернути Єзупільській селищній раді сплачений судовий збір в розмірі 3028 грн згідно платіжної інструкції №1273 від 11.11. 2024.

Не погодившись з рішенням суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Зазначила, що не здійснювала вилов водних живих ресурсів забороненими способами та знаряддями лову, а тільки дозволеними знаряддями, а саме поплавцевою вудкою. Також водним добувним промислом не займалася, виловлювала рибу у дозволений час знаряддями, дозволеними законом, умислу на вилов двох рибин «вирезуб причорноморський» та «ялець звичайний» у неї не було. Крім того, перебуваючи на риболовлі, відповідачка не знала і не могла знати, що, здійснюючи любительський вилов риби, спіймає саме «вирезуба причорноморського» та «ялець звичайний». Позивачем не наведено жодних доказів про те, що вилучена у відповідача риба - «вирезуб причорноморський» та «ялець звичайний», не доведено неправомірності поведінки відповідачки, яка виражається у діях чи бездіяльності особи, до якої заявляється позов про стягнення шкоди.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог Єзупільської селищної ради та обгрутовуючи своє рішення суд першої інстанції не прийняв до уваги те, що Стаття 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлює, що шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Звертає увагу суду на те, що виловлені нею 2 екземпляри риби: 1 екземпляр вирезуб причорноморський та 1 екземпляр ялець звичайний занесені до Червоної книги України, відповідно до ст.63 Закону України «Про тваринний світ» була повернута у природне середовище живою тобто ніякої шкоди природному середовищу нанесено не було.

Просить апеляційну скаргу задовольнити, рішення Івано-Франківського міського суду від 13 січня 2025 року скасувати.

У відзиві на апеляційну скаргу представник Єзупільської селищної ради зазначив, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, а доводи апеляційної скарги його законності не спростовують.

Зазначає, що зібраними у справі письмовими доказами підтверджено, що 08.07.2024 у ОСОБА_1 вилучено вирезуб причорноморський та ялець звичайний. Незнання відповідачкою законодавства, що забороняє вилов такого виду риби не звільняє її від обов`язку відшкодувати заподіяну навколишньому природному середовищу шкоди .

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою I розділу V ЦПК України.

За змістом ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи, що предметом спору у даній справі є стягнення шкоди завданої навколишньому природному середовищу, при цьому ціна позову є меншою тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з таких підстав.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Судове рішення, ухвалене судом першої інстанції, вищезазначеним вимогам відповідає.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що своїми діями відповідачка нанесла державі збитків, заподіяних внаслідок порушення природоохоронного законодавства, що полягало у незаконному добуванні об`єктів тваринного світу (риби) в зв`язку з цим відповідачка ОСОБА_1 зобов`язана у повному обсязі відшкодувати задані збитки у розмірі 10330 грн.

З таким висновком колегія суддів погоджується з огляду на наступне.

Судом встановлено, 08.07.2024 о 11:00 год. працівниками Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області виявлено факт вилову ОСОБА_1 риби на р. Дністер, поблизу с. Побережжя Єзупільської територіальної громади Івано-Франківського району Івано-Франківської області, а саме одного екземпляра вирезуба причорноморського та одного екземпляра яльця звичайного, чим порушила п.п. 3 п. 5 Розділу IV Правил любительського рибальства, про що складено протокол № ІФ 000040 від 08.07.2024 (а.с.11).

Згідно з актом виявлення та вилучення водних живих ресурсів, знарядь лову, іншого майна, плавучих і інших транспортних засобів № ІФ 000040 від 08.07.2024 складеним головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм .у Івано-Франківській області 08.07.2024 о 11:00 год ОСОБА_1 здійснювала лов водних біоресурсів однією поплавковою вудкою в річці Дністер поблизу с. Побережжя, під час чого було виявлено 1 екз. вирезуба причорноморського та 1 екз. яльця звичайного, які занесено до Червоної книги України. Виловлену рибу в живому стані відпущено в природнє середовище річки Дністер.

В цей же день головним державним інспектором складено опис-оцінку водних живих ресурсів (риби), вилучених у ОСОБА_1 , в загальній кількості 2 штуки: один вирезуб причорноморський вагою 0,05 кг вартістю 10000 грн. та один ялець звичайний вартістю 330 грн. (а.с.13).

Постановою Тисменицького районного суду Івано-Франківської області від 05.08.2024 року ОСОБА_1 визнано винуватою у вчиненні з адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 90 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 510 грн. (а.с.16-18).

Згідно довідки Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області від 09.07.2024 внаслідок незаконного вилову риби ОСОБА_1 заподіяно збитки на суму 10330 грн. (а.с. 14).

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до положень ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» - підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

При цьому, застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Суд першої інстанції постановляючи рішення по суті заявлених позовних вимог правильно зазначив, що Єзупільська сільська рада Івано-Франківського району, як орган місцевого самоврядування має право на звернення до суду з позовами про стягнення шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону довкілля, так як пунктом "б" частини другої статті 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що фонд охорони навколишнього природного середовища утворюється у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Відповідно до положень ч.1 ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження та делеговані повноваження, серед яких, зокрема, здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів тощо.

До компетенції місцевих рад віднесено також здійснення контролю за додержанням вимог природоохоронного законодавства, координацію діяльності відповідних, спеціально уповноважених, державних органів управління в галузі охорони навколишнього природного середовища на їх території. Місцеві ради можуть здійснювати й інші повноваження відповідно до законодавства України. (статті 15,19 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

Отже встановивши, що ОСОБА_1 здійснила вилов риби - одного екземпляра вирезуба причорноморського та одного екземпляра яльця звичайного, які занесені до Червоної книги України, вилов яких згідно п. 5.3 Правил любительського рибальства, затвердженого наказом №700 від 19.09.2022 року заборонено, суд дійшов обґрунтованого висновку про те, що відповідачка зобов`язана відшкодувати заподіяні внаслідок незаконного вилову риби збитки у розмірі 10330 грн.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що відповідачка не здійснювала вилов водних живих ресурсів забороненими способами та знаряддями лову, а також водним добувним промислом не займалася не заслуговують на увагу, оскільки ОСОБА_1 притягнута до адміністративної відповідальності за вилов риби саме поплавковою вудкою в річці Дністер двох екземплярів риб, які занесені до Червоної книги України, а не в інший спосіб.

Зібраними доказами в справі встановлено, що виловлені відповідачкою вирезуб причорноморський та ялець звичайний в живому стані повернуті у природне середовище, що не заперечувалось ОСОБА_1 в ході розгляду справи про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 90 КУпАП.

А відтак необгрунтованми є доводи апелянтки про те, що матеріали справи не містять доказів того, що нею незаконно виловлено саме причорноморський та ялець звичайний.

Стосовно доводів апеляційної скарги про те, що виловлена риба повернута у природне середовище живою, а тому шкоди природному середовищу нанесено не було слід зазначити наступне.

Статтею третьою ЗУ «Про тваринний світ» риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки, тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі, віднесені до об`єктів тваринного світу , на які поширюється дія цього Закону.

Згідно п.4 ч.2 ст.10 ЗУ «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.63 ЗУ «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища.

Постановою КМУ №1030 від 07 листопада 2012 року затверджені розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання).

Аналіз наведених правових норм у галузі охорони навколишнього середовища дає підстави для висновку про те, що вилучення водних біоресурсів, у тому числі і риби, із середовища їх перебування є окремим видом правопорушення, за яке передбачена матеріальна відповідальність у виді відшкодування шкоди згідно визначених розмірів (такс), при цьому для настання відповідальності не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні.

Звертає увагу суду на те, що виловлені нею 2 екземпляри риби: 1 екземпляр вирезуб причорноморський та 1 екземпляр ялець звичайний занесені до Червоної книги України, відповідно до ст.63 Закону України «Про тваринний світ» була повернута у природне середовище живою тобто ніякої шкоди природному середовищу нанесено не було.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, не спростовують висновки суду першої інстанції, та не містять підстав для скасування або зміни судового рішення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Стаття 375 ЦПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки оскаржуване рішення суду постановлено з додержанням норм матеріального і процесуального права, апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Івано-Франківського міського суду від 13 січня 2025 року без зміни.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття і у випадках, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України, може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча О.В. Пнівчук

Судді: І.В. Бойчук

О.О. Томин