УХВАЛА

06 березня 2025 року місто Київ

Справа № 361/2859/19

Провадження № 22-з/824/415/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача: Желепи О.В., суддів: Мазурик О.Ф., Стрижеуса А.М.,

розглянувши питання про прийняття до розгляду заяви адвоката Овчіннікова Антона Анатолійовича як представника ОСОБА_1 , яка діє у своїх інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_2 , про ухвалення додаткового судового рішення у справі № 361/2859/19 за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення моральної шкоди

ВСТАНОВИВ

У провадженні Київського апеляційного суду перебувала апеляційна скарга ОСОБА_3 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 14 грудня 2021 року.

Київський апеляційний суд постановою від 18 лютого 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 - задовольнив частково.

Рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 14 грудня 2021 року - змінив, зменшивши розмір стягнутої з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 матеріальної шкоди з 129 285,21 грн до 128 772,65 грн.

У решті рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 14 грудня 2021 року - залишив без змін.

24 лютого 2025 року адвокат Овчінніков А.А. як представник ОСОБА_1 , яка діє у своїх інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_2 , надіслав на електронну адресу Київського апеляційного Суду скріплену електронним цифровим підписом заяву про ухвалення додаткового судового рішення у цій справі.

У зв`язку із перебуванням судді Мазурик О.Ф. у відпустці з 24 лютого 2025 року по 04 березня 2025 року питання про прийняття до розгляду поданої заяви вирішується після виходу судді члена колегії суддів із відпустки.

Подана заява підлягає поверненню без розгляду з таких підстав.

За приписами частин першої, другої, четвертої, шостої та восьмої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до частини п`ятої статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина шоста статті 43 ЦПК України).

Відповідно до підпункту 15.16 пункту 15 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи здійснюються поетапно.

Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України.

Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вища рада правосуддя опублікувала оголошення, у якому повідомила про початок функціонування трьох підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку та вказала про зміну порядку вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5, 15.6, 15.14, 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу XIІI «Перехідні положення» ЦПК України.

Зазначила, що такі дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення) та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Указані підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи почали офіційно функціонувати в Київському апеляційному суді з 26 грудня 2023 року.

Згідно з пунктом 16 Положення (у редакції від 05.09.2024) процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням (пункт 25 Положення).

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення).

Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, сформульованим у постанові від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22, лише для фізичної особи, яка не має обов`язку зареєструвати електронний кабінет, належним і правомірним способом безпосереднього звернення до суду є подання процесуальних електронних документів через офіційну електронну адресу суду (див. mutatis mutandis пункти 8.7, 8.8, 8.9, 12.1-12.3 постанови).

Адвокат мав би знати про цей висновок Верховного Суду щодо застосування норм процесуального права, а також про його послідовне застосування (див., наприклад, ухвали Верховного Суду від 08 грудня 2023 року у справі № 754/241/22, від 08 січня 2024 року у справі № 523/12826/19, від 31 січня 2024 року у справі № 671/2194/21, від 07 лютого 2024 року у справі № 444/181/17, від 13 березня 2024 року у справі № 442/5791/23, від 19 березня 2024 року у справі № 369/4423/22, від 30 квітня 2024 року у справі № 293/1584/15-ц, від 26 серпня 2024 року у справі № 757/52615/21-ц) і за необхідності міг би проінформувати про такий висновок свого довірителя із роз`ясненням процесуальних наслідків своїх дій.

За відомостями підсистеми ЄСІТС «Електронний суд», адвокат Овчінніков А.А. має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС з 10 жовтня 2019 року.

Отже, адвокат Овчінніков А.А. мав можливість відповідно до закону подати заяву про ухвалення додаткового судового рішення: 1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді але виключно з використанням сервісу ЄСІТС «Електронний суд».

Заява про ухвалення додаткового судового рішення надіслана адвокатом Овчінніковим А.А. на електронну адресу Київського апеляційного суду. До заяви долучено роздруківку протоколу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису, проте такий підпис вчинено без використання підсистем ЄСІТС «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Також до заяви не долучено доказів надіслання (надання) іншому учаснику справи - відповідачу ОСОБА_3 .

Відповідно до частини четвертої статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Заява про ухвалення додаткового судового рішення надіслана адвокатом адвокатом Овчінніковим А.А. за допомогою засобів електронного поштового зв`язку, тобто надіслані на офіційну електронну адресу Київського апеляційного суду, а не шляхом формування документа у підсистемі ЄСІТС «Електронний суд» чи у письмовому вигляді через засоби поштового зв`язку. Тобто адвокат використав спосіб звернення до суду не передбачений чинним процесуальним законодавством, у зв`язку з чим заява підлягає поверненню особі, яка його подала, без розгляду.

Керуючись статтею 183 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

УХВАЛИВ

Заяву адвоката Овчіннікова Антона Анатолійовича як представника ОСОБА_1 , яка діє у своїх інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_2 , про ухвалення додаткового судового рішення у справі № 361/2859/19 - повернути адвокату Овчіннікову Антону Анатолійовичу без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повна ухвала складена 06 березня 2025 року.

Суддя-доповідач О.В. Желепа

Судді: О.Ф. Мазурик

А.М. Стрижеус