КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/4954/2025
У Х В А Л А

27 лютого 2025 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Слюсар Т.А.,

суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,

розглянувши у порядку апеляційного провадження апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 28 жовтня 2024 року у складі судді Бабко В.В.,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерство оборони України про встановлення факту проживання однією сім`ю чоловіка та жінки без шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 28 жовтня 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено. Встановлено факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу в період часу з січня 2014 року по ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Судові витрати покладено на позивача.

03 грудня 2024 року через підсистему «Електронний суд» Міністерство оборони України подало апеляційну скаргу, яка містила клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 грудня 2024 року скаржнику відмовлено в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги та залишено її без руху для подання до суду доказів сплати судового збору, та надано строк на усунення вказаного недоліку.

Міністерству оборони України на поштову адресу направлялась копія ухвали суду від 19 грудня 2024 року, яка отримана 30 грудня 2024 року (а.с. 161).

Крім того вказана ухвала направлялася також на зазначену в апеляційній скарзі адресу електронної пошти та до електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд», яка доставлена 24 грудня 2024 року (а.с. 158, 160).

Протягом визначеного строку скаржник не цікавився результатом розгляду апеляційної скарги, недоліки зазначені в ухвалі апеляційного суду від 19 грудня 2024 року, не усунув.

Відповідно до керівних роз`яснень, які містяться у п. 1,3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду кримінальних та цивільних справ № 11 від 17 жовтня 2014 року «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4.XI. 1950), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи, поведінка заявника, а також інших осіб, що беруть участь у справі, інших учасників процесу, поведінка органів державної влади, насамперед суду, характер процесу та його значення для заявника (справа «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

Оцінюючи поведінку заявника, а також інших осіб, що беруть участь у розгляді справи, слід взяти до уваги факти невиконання ними процесуальних обов`язків, наприклад, ненадання чи надання з порушенням строку, передбаченого ЦПК, доказів у справі; неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку.

Пункт 7 цієї постанови вказує, що судді повинні усвідомлювати особисту відповідальність за розгляд справ у встановлені законом строки, за якість розгляду справ, не допускати фактів зволікання, вживати всіх необхідних заходів з метою неухильного дотримання процесуальних строків.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1, 7, 8 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку. Копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 272 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Враховуючи викладене, керівні роз`яснення, які містяться у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду кримінальних та цивільних справ № 11 від 17 жовтня 2014 року «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», практику Європейського суду з прав людини, апеляційна скарга Міністерства оборони України на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 28 жовтня 2024 року підлягає визнанню неподаною й поверненню скаржнику.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із апеляційною скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 28 жовтня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерство оборони України про встановлення факту проживання однією сім`ю чоловіка та жінки без шлюбу - вважати неподаною та повернути скаржнику.

Ухвала апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з моменту складання повного судового рішення.

Суддя-доповідач:

Судді: