Провадження № 22-ц/802/311/25 Доповідач: Матвійчук Л. В.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2025 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Матвійчук Л. В.,

суддів - Федонюк С. Ю., Осіпука В. В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного (письмового) провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного комунального підприємства «Луцьктепло» про зобов`язання надати розрахунок розподілу обсягу спожитої теплової енергії між співвласниками за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 на ухвалу Луцького міськрайонного суду Волинської області від 17 січня 2025 року

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом.

Рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 29 травня 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

06 січня 2025 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подала до Луцького міськрайонного суду Волинської області заяву про виправлення описки у рішенні суду від 29 травня 2023 року у цій справі, в якій просила виправити допущену в абзаці 11 на сторінці 2 судового рішення описку в найменуванні органу влади Виконавчого комітету Луцької міської ради, якого суд зазначив з малої літери «виконавчий комітет Луцької міської ради».

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 17 січня 2025 року заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні повернуто заявнику без розгляду.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції позивач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила її скасувати як незаконну і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відзиву на апеляційну скаргу відповідач не подавав.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Згідно з ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені, зокрема в п. 6 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу (повернення заяви позивачеві (заявникові)), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Частиною 13 ст. 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищезазначене, ця справа розглянута апеляційним судом відповідно до ст. 369 ЦПК України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, без повідомлення учасників справи.

За змістом частин 4 та 5 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Датою ухвалення постанови у цій справі є 04 березня 2025 року - дата складення повного судового рішення.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувану ухвалу суду належить скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, виходячи з таких мотивів.

Частиною 1 ст. 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (ч. 1 ст. 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Як вбачається з матеріалів справи, у вересні 2022 року ОСОБА_1 подала до суду позов про зобов`язання надати розрахунок розподілу обсягу спожитої теплової енергії між співвласниками.

Рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 29 травня 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

06 січня 2025 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подала до Луцького міськрайонного суду Волинської області заяву про виправлення описки у рішенні суду від 29 травня 2023 року у цій справі, в якій просила виправити допущену в абзаці 11 на сторінці 2 судового рішення описку в найменуванні органу влади Виконавчого комітету Луцької міської ради, якого суд зазначив з малої літери «виконавчий комітет Луцької міської ради».

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 17 січня 2025 року заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні повернуто заявнику без розгляду.

Повертаючи без розгляду ОСОБА_1 на підставі ч. 4 ст. 183 ЦПК України заяву про виправлення описки в судовому рішенні, суд першої інстанції виходив з того, що звертаючись до суду із зазначеною заявою вона не надала доказів її надіслання (надання) іншим учасникам справи, як це передбачено ч. 2 ст. 183 ЦПК України. Крім того, заявником до заяви не додано копію рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 29 травня 2023 року у цій справі, що суд вважав недотриманням вимог пунктів 5-7 ч. 1 ст. 183 ЦПК України.

Апеляційний суд не погоджується із таким висновком суду, враховуючи наступне.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Згідно з ч. 1 ст. 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 183 ЦПК України передбачено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про виправлення описки у судовому рішенні в порядку ст. 269 ЦПК України, а не із заявою на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, як це передбачено ч. 2 ст. 183 ЦПК України. Разом з тим ст. 269 ЦПК України не містить вимоги щодо подання доказів її надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження), як і не містить вимоги щодо форми та змісту заяви про виправлення описки у судовому рішенні. Крім того, висновки суду про недотримання заявником пунктів 5-7 ч. 1 ст. 183 ЦПК України щодо подання копії рішення суду, у даному випадку до заяви про виправлення описки у судовому рішенні, не узгоджуються із положенням ст. 269 ЦПК України.

Наведене свідчить, що подана ОСОБА_1 заява про виправлення описки у судовому рішенні відповідає вимогам ст. 269 ЦПК України, а тому мала бути розглянута судом першої інстанції по суті.

Однак, суд першої інстанції в порушення наведених правових норм дійшов до неправильного висновку, що заява ОСОБА_1 підлягає поверненню без розгляду на підставі ч. 4 ст. 183 ЦПК України як така, що подана без додержання вимог частин 1 та 2 цієї статті.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права, що відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України є підставою для її скасування і направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 268, 367-369, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Луцького міськрайонного суду Волинської області від 17 січня 2025 року у цій справі скасувати.

Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду упродовж тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий-суддя

Судді: