Справа № 189/1801/24
У Х В А Л А

05.03.2025 року селище Покровське Дніпропетровської області

Покровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Чорної О.В.,

за участі секретаря судового засідання Безрідньої В.О.,

учасники судового провадження:

представник позивача ОСОБА_1 ,

представник третьої особи ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: виконавчий комітет Покровської селищної ради Синельниківського району Дніпропетровської області про розірвання шлюбу та визначення місця проживання неповнолітніх дітей,-

встановив:

У провадженні Покровського районного суду Дніпропетровської області перебуває вказана справа.

Ухвалою суду від 15.10.2024 року закрито підготовче провадження та призначено дану цивільну справу до судового розгляду. Крім того, визнано обов`язковою участь в судовому засіданні позивача ОСОБА_3 та відповідачки ОСОБА_4 .

У судові засідання, призначені на 11.11.2024 року, 10.12.2024 року, 13.02.2025 року, позивач ОСОБА_3 та відповідачка ОСОБА_4 не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили, заяв і клопотань не надавали.

13.02.2025 року судом було винесено ухвалу, якою повторно визнано обов`язковою участь позивача ОСОБА_3 та відповідачки ОСОБА_4 в судовому засіданні, яке відбудеться 05.03.2025 року о 11.00 год.

Ухвалу про визнання обов`язкової явки було направлено сторонам за місцем їх реєстрації рекомендованим повідомленням.

Однак, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до суду не з`явилися, не повідомивши суду причини неявки, про місце, день та час розгляду справи судом повідомлені належним чином.

Як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, а саме копії ухвали від 13.02.2025 року та судової повістки про виклик до суду на 05.03.2025 року, поштове відправлення було отримано мамою ОСОБА_3 «для передання».

Так, відповідно до ч.3 ст.130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Від ОСОБА_4 на адресу суду повернувся конверт з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Слід зазначити, що Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Відповідно до постанови КЦС ВС від 10 травня 2023 року № 755/17944/18 (61-185св23) довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду, зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Відтак, відповідачка вважається належним чином повідомленою про розгляд справи.

Згідно вимог частини третьої статті 13 ЦК України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Відповідно до пункту 11 частини третьої статті 2 ЦПК України одним з основних засад (принципів) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (пункт 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані :виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (п. 1, 3, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України).

Положеннями частини третьої статті 43 ЦПК України передбачено, що у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Заходами процесуального примусу, згідно ч. 1ст. 143 ЦПК України є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Одним з таких заходів, згідно п. 5 ч. 1 ст. 144 ЦПК України, є накладення штрафу.

Відповідно до ч. 1 ст. 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин;

4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк;

5) порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу.

В справі яка розглядається внаслідок тривалого невиконання позивачем та відповідачкою процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від явки в судове засідання, яка визнана судом обов`язковою, суд був позбавлений можливості провести розгляд справи у визначений законом строк.

З урахуванням наведеного, а також, керуючись такими засадами як справедливість, розумність та співмірність, відповідно до вимог ст. 148 ЦПК України, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_3 та ОСОБА_4 штраф у розмірі 0,3 прожиткових мінімуми для працездатних осіб.

Згідно ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

В силу вимог ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік», станом на 1 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 грн. 00 коп.

Відповідно, розмір накладеного штрафу згідно цієї ухвали становить 908 грн. 40 коп.

Частиною 5 статті 148 ЦПК України передбачено, що ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст.2,12,44,143,144,148,260 ЦПК України, суд,-

постановив:

Застосувати до позивача, ОСОБА_3 , заходи процесуального примусу у вигляді штрафу.

Накласти на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 штраф у розмірі 908,40 (дев`ятсот вісім гривень 40 копійок), який стягнути на користь Державної судової адміністрації України за наступними реквізитами: Стягувач - Державна судова адміністрація України, юридична адреса: 01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5; отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Боржник - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягувач: Державна судова адміністрація України, юридична адреса: 01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5, код ЄДРПОУ - 37993783.

Застосувати до відповідачки, ОСОБА_4 , заходи процесуального примусу у вигляді штрафу.

Накласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 штраф у розмірі 908,40 (дев`ятсот вісім гривень 40 копійок), який стягнути на користь Державної судової адміністрації України за наступними реквізитами: Стягувач - Державна судова адміністрація України, юридична адреса: 01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5; отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Боржник - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Стягувач: Державна судова адміністрація України, юридична адреса: 01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5, код ЄДРПОУ - 37993783.

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом.

Ухвала дійсна для пред`явлення до виконання на протязі 3 (трьох) місяців з дня набрання нею законної сили.

Роз`яснити ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що суд може скасувати постановлену ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.В. Чорна