Справа № 761/3950/25
Провадження № 2-з/761/91/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Волошин В.О., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Чвир Олени Михайлівни про вжиття заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВКФ Фарби України» про визнання майнових прав, -

в с т а н о в и в:

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

27 лютого 2025р. за допомогою засобів підсистеми ЄСІТС «Електронний Суд» представником позивачки подано до суду заяву про вжиття заходів забезпечення позову, в якій остання просила суд:

-накласти арешт на об`єкт незавершеного будівництва, а саме: однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , на земельній ділянці під кадастровим номером :91:050:0046.

Під час вивчення матеріалів заяви, суд прийшов до висновку, що вказана заява підлягає поверненню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна, серед іншого, містити пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

Всупереч вимогам ч. 1 ст. 151 ЦПК України подана заява не містить у собі пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

Пропозиція заявника щодо зустрічного забезпечення має бути зазначена у заяві про забезпечення позову, оскільки у відповідності до вимог ч. 7 ст. 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

При цьому, питання необхідності застосування зустрічного забезпечення вирішується судом, а не заявником, і саме заявник зобов`язаний вказати, у відповідності до п. 6 ч. 1 ст. 151 ЦПК України, пропозиції щодо зустрічного забезпечення.

Відповідно до ч. 1, ч. 6 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.

Враховуючи вищевказані положення процесуального закону, пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення у заяві про забезпечення позову є обов`язковими, а от питання щодо необхідності застосування зустрічного забезпечення, вирішується судом з урахуванням обставин забезпечення позову та пропозицій заявника.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, необхідно брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 151 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до п. 1.4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду заяви про забезпечення позову сплачується судовий збір в сумі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605,60 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Абзацом 3 пункту 6 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17 жовтня 2014р. за №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» встановлено, що оскільки передбачені Законом «Про судовий збір» пільги щодо сплати судового збору стосуються лише справи та її руху, то сплата судового збору за подання до суду заяв про забезпечення доказів або позову (підпункт 13 пункту 1 частини другої ст. 4 цього Закону № 3674-VI) здійснюється на загальних підставах за визначеними ставками незалежно від того, чи звільнені позивачі від сплати судового збору за пред`явлення певних позовів.

Отже, положення ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» щодо звільнення від сплати судового збору не розповсюджуються на заяви про забезпечення позову.

Тобто заявниці, необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 605, 60 коп. при звнренні до суду із вказаною заявою.

Також, п.п. 3, 7 ч. 1 ст. 151 ЦПК України визначено, що заява про забезпечення позову повинна містити:

-предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову;

-інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Особа, яка подала заяву про забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Разом з тим, у поданій до суду заяві представником позивачки зазначений формальний виклад обставин, без зазначення предмету позову (конкретизованого) та обґрунтування необхідності забезпечення позову; також відсутній виклад обставин щодо ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разу невжиття таких заходів, оскільки доводи заявника в обґрунтування забезпечення позову не можуть ґрунтуватись лише на його припущеннях; також не зазначено відомостей про результат виконання/невиконання ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12 лютого 2025р. у справі №761/5516/25.

Згідно ч. 9 ст. 153 ЦПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог ст. 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин, з огляду на:

- відсутність в заяві про забезпечення позову пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення;

- відсутність квитанції про сплату судового збору у розмірі 605,60 грн;

- відсутність деталізованого викладу обставин, зазначення предмету позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову,

суддя дійшов висновку, що вказану заяву необхідно повернути заявнику.

Керуючись ст.ст. 149, 150-153, 259-261 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Чвир Олени Михайлівни про вжиття заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВКФ Фарби України» про визнання майнових прав - повернути заявнику.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено законом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя: