КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/7316/2025
Головуючий у суді першої інстанції: Кашпученко І.О.,
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Болотов Є.В.
У Х В А Л А

06 березня 2025 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Болотов Є.В., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Березанського міськрайонного суду Київської області від 01 жовтня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Арсеньєва Анастасія Анатоліївна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Каримова Неллі Сабіровна, про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно,-

встановив:

Рішенням Березанського міськрайонного суду Київської області від 01 жовтня 2024 року у задоволенні названого позову відмовлено.

27 січня 2025 року ОСОБА_1 направила апеляційну скаргу на рішення суду рекомендованим листом на адресу суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 січня 2025 року витребувано матеріали справи з Березанського міськрайонного суду Київської області.

04 березня 2025 року до Київського апеляційного суду надійшли матеріали справи.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить: поновити строк апеляційного оскарження; рішення суду скасувати; ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду апеляційним судом з наступних підстав.

В апеляційній скарзі скаржником заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 бореться з онкологічним захворюванням, просить врахувати майновий стан та стан здоров`я, та звільнити її від плати судового збору.

Проте, вказане клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне

Відповідно до положень ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1. розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

2. позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3. предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Аналіз цих норм дає підстави вважати, що сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні докази. Такими доказами можуть бути документи про рівень доходу позивача, про відсутність майна, документи про заборгованість перед іншими особами, наприклад, за комунальні послуги тощо.

Так, ОСОБА_1 до апеляційної скарги не долучено жодних доказів на підтвердження наявності незадовільного (скрутного) матеріального стану.

Посилання ОСОБА_1 на те, що вона має онкологічне захворювання, не є підставою для звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Враховуючи викладене, клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

Відповідно до п. п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При поданні позовної заяви підлягав сплаті судовий збір у розмірі 1 409 грн 60 коп. (2 вимоги немайнового характеру (704 грн 80 коп. * 2).

Розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Березанського міськрайонного суду Київської області від 01 жовтня 2024 року становить 2 114 грн 40 коп. (1 409 грн 60 коп. х 150 %).

Отже, за подання апеляційної скарги на рішення Березанського міськрайонного суду Київської області від 01 жовтня 2024 року скаржнику необхідно сплатити судовий збір в розмірі 2 114 грн 40 коп. на реквізити Київського апеляційного суду (Код , р/рахунок: № UA0026010, Банк: Казначейство України (ЕАП), МФО банку: 899998, Одержувач: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101).

З урахуванням наведеного, апеляційну скаргу слід залишити без руху та запропонувати скаржнику усунути вищезазначені недоліки, надати суду оригінали доказів сплати судового збору або докази на підтвердження наявності незадовільного (скрутного) матеріального стану ОСОБА_1 .

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, -

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Березанського міськрайонного суду Київської області від 01 жовтня 2024 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня її вручення апеляційна скарга буде вважатись неподаною і повернута.

Суддя Є.В. Болотов