Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

28 лютого 2025 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Сіденка С.І.,

за участю секретаря судового засідання Фатнушної Є. К.,

представника заявника адвоката Щербачова А. П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Виконавчий комітет Саксаганської районної в місті ради про про встановлення факту, що має юридичне значення,

встановив:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просить суд встановити факт її постійного проживання із спадкодавцем ОСОБА_2 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 на дату його смерті однією сім`єю не менше п`яти років. В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що із померлим спадкодавцем проживала однією сім`єю без реєстрації шлюбу за адресою своєї реєстрації: АДРЕСА_1 в період з 10 березня 2013 року по день сперті спадкодавця - 15 квітня 2019 року. Після смерті ОСОБА_2 заявник звернулася до приватного нотаріуса Мазепи Н. М. із заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_2 . Однак нотаріус своєю постановою відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину, що залишилося після смерті ОСОБА_2 у зв`язку з тим, що спадкоємець пропустила строки прийняття спадщини та не надала документи, що підтверджують родинні відносини між спадкоємцем та спадкодавцем. Заявник вказує, що з померлим ОСОБА_2 вона проживала однією сімєю, як чоловік та дружина, вели спільне господарство, були повязані спільним побутом та та спільними витратами. Встановлення факту, про який заявник просить у поданій до суду заяві, їй необхідно для отримання свідоцтва про право на спадщину

Ухвалою суду від 05 грудня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі, розгляд справи постановлено проводити в порядку окремого провадження, призначено судове засідання, витребувано у приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Мазепи Наталії Миколаївни (вул. Генерала Радієвського, 25, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50008) належним чином завірену копію спадкової справи № 95/2024 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , відкритої 22 листопада 2024 року та витяг (інформаційну довідку) із Спадкового реєстру.

У судовому засіданні представник заявника адвокат Щербачов А. В вимоги заяви підтримав, пояснив, що встановлення факту постійного проживання заявника з спадкодавцем ОСОБА_2 необхідно для реалізації спадкових прав заявника.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_3 пояснила, що є сусідкою ОСОБА_1 у багатоквартирному будинку АДРЕСА_2 . ОСОБА_1 приблизно з 2013 року проживала разом з ОСОБА_2 , проводила постійно з ним свій час, фактично у них були шлюбні стосунки. Після смерті ОСОБА_2 у 2019 році його похованням займалась ОСОБА_1 .

У судовому засіданні свідок ОСОБА_4 пояснив, що він проживає у другому під`їзді буд. АДРЕСА_2 , а ОСОБА_1 проживала у четвертому під`їзді. Свідок повідомив, що часто бачив ОСОБА_1 разом з ОСОБА_2 , вони разом ходили на прогулянки, купували продукти. Відносини між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 були як у подружжя. ОСОБА_2 за свого життя близьких стосунків з іншими особами не підтримував.

У наступне судове засідання заявник та його представник не з`явились. Від представника заявника до суду надійшло клопотання про розгляд справаи за відсутності заявника та його представника.

Представник заінтересованої особи Виконавчого комітету Криворізької міської ради у судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив.

За обставин неявки у судове засідання учасників справи, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за їх відсутністю, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року.

В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні».

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Подальший розгляд справи здійснювався без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу у зв`язку з неявкою всіх учасників справи відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Заслухавши пояснення присутніх у судовому засіданні учасників справи, покази свідків, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Як встановлено судом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується наданою заявником копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

Відповідно до наданої до суду на виконання вимог ухвали суду копії спадкової справи № 95/2024 після смерті ОСОБА_2 , до Приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Мазепи Н. П. звернулася 22 листопада 2024 року ОСОБА_1 з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого.

Постановою нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної справи від 22 листопада 2024 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки вона пропустила строк для прийняття спадщини та не надала документи, що підтверджують родинні відносини між спадкоємцем та спадкодавцем.

Відомості про інших спадкоємців у матеріалах спадкової справи відсутні.

Відповідно до положень статей 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно вимог статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до пункту 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року (далі Постанова № 7), якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Відповідно до абзацу 3 пункту 3 Постанови № 7, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, яке визначається за правилами статті 29, частини другої статті 1221 ЦК України. Якщо спадкодавець мав кілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця.

Згідно роз`яснень викладених у п. п. 2, 23 Постанови №7, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд про встановлення цих фактів. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку з цим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутись в суд з заявою про встановлення факту постійного проживання з спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Згідно з частиною першою статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. З цієї норми слідує, що прийняття спадщини має важливе практичне значення: з ним пов`язана можливість оформлення права власності на спадкове майно шляхом видачі нотаріусом правовстановлюючого документа - свідоцтва про право на спадщину та реєстрації, у випадках, визначених законом, прав на неї.

При цьому, слід враховувати, що чинним законодавством не розкривається поняття постійного місця проживання фізичної особи, тому визнання цього факту розцінюється законом як встановлення факту, що має юридичне значення.

Встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем заявнику необхідно для оформлення прав на спадкове майно, що залишилося після смерті спадкодавця ОСОБА_2 .

Таким чином, враховуючи надані до суду докази, покази свідків та положення частин 4, 5 статті 82 ЦПК України, суд вважає доведеним факт постійного проживання заявника зі спадкодавцем ОСОБА_2 на дату смерті останнього однією сім`єю не менше п`яти років.

Керуючись ст.ст. 10, 60, 212-218, 256 ЦПК України, суд

ухвалив:

задовольнити заяву ОСОБА_1 - повністю.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ) разом із спадкодавцем ОСОБА_2 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 на дату його смерті однією сім`єю не менше п`яти років.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.І. Сіденко