Справа № 573/128/25
Номер провадження 2/573/96/25
26 лютого 2025 року Білопільський районний суд Сумської області в складі:
головуючої судді Терещенко О.І.
за участю секретаря судового засідання Кислої Ю. М.,
розглянув заочно у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білопіллі цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СВЕА ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
Ухвалою від 29 січня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження (а. с. 38).
Представник позивача ТОВ «СВЕА ФІНАНС» Петренко Н.С. у судове засідання не з`явилася, надіслала клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача, позов підтримує в повному обсязі, просить його задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує (а. с. 31, 40).
Відповідачка ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася без повідомлення причин. Відзив на позов не подала (а. с. 39).
За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін у заочному провадженні за згодою представника позивача та за наявними в справі доказами.
Повно, об`єктивно та всебічно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ТОВ «СВЕА ФІНАНС» підлягають частковому задоволенню, враховуючи таке.
Згідно з п. 4 вказаного вище договору за прострочення орендних платежів Орендар зобов`язується сплатити на користь Орендодавця пеню в розмірі 1% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором (а. с. 9-10).
Відповідно до п. 7.1 Правил надання майна в оренду орендар має право викупити об`єкт оренди на умовах, погоджених у договорі оренди майна з правом викупу та відповідно до даних правил. Викуп об`єкта оренди після закінчення строку оренди відповідно до договору здійснюється за умови належної сплати всіх орендних платежів. Орендар сплачує авансові платежі у якості оплати вартості об`єкта оренди, який переходить у власність орендаря за умови здійснення орендарем всіх належних платежів зі сплати орендної плати згідно з графіком (а. с. 11-14).
ТОВ «Будинок Комфорту» свої зобов`язання виконало, передавши об`єкт оренди у тимчасове користування відповідачці, що підтверджується експрес-накладною «Нова пошта» від 25 лютого 2021 року, сформованої на ім`я ОСОБА_1 (а. с. 32).
Рішенням єдиного учасника ТОВ «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» №1 від 25 березня 2024 року змінено назву товариства з ТОВ «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» на ТОВ «СВЕА ФІНАНС» ( а. с. 29-30).

Згідно із наданим позивачем розрахунком за договором оренди майна з правом викупу ОСОБА_1 здійснювала сплату орендних платежів 29 березня 2021 року двома платежами на загальну суму 1782,71 грн; станом на 24 червня 2024 року її заборгованість за вказаним договором становить 47413,22 грн, з яких: 18965,29 грн заборгованість за орендними платежами, 9482,65 грн заборгованість за пенею та 18965,29 грн заборгованість за вартістю неповернутого об`єкту оренди (а. с. 15-18).

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно зі ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частинами 1 та 2 статті 639 ЦК України встановлено, що договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовились укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі.

Відповідно до ст. 705 ЦК України за договором найму-продажу до переходу до покупця права власності на переданий йому продавцем товар покупець є наймачем (орендарем) цього товару. Покупець стає власником товару, переданого йому за договором найму-продажу, з моменту оплати товару, якщо інше не встановлено договором.

Частина 1 статті 759 ЦК України передбачає, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Стаття 760 ЦК України передбачає, що предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ). Законом можуть бути встановлені види майна, що не можуть бути предметом договору найму. Предметом договору найму можуть бути майнові права. Особливості найму окремих видів майна встановлюються цим Кодексом та іншим законом.

Згідно з ч. 1, 5 ст. 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.

Отже, за своїми правовими ознаками договір найму-продажу є двосторонньою та відплатною угодою, при укладенні якої наймач (орендар) передає покупцю товар у користування за плату з правом його викупу та набуває право вимоги оплати товару з розстроченням платежу, а покупець несе зобов`язання прийняти та оплатити товар.

Такий договір є змішаним договором, оскільки він містить елементи купівлі-продажу та майнового найму.

За статтею 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).

Відповідно до статті 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав.

Заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом (ч. 1 ст. 516 ЦК України).

Відповідно до ст. 517 ЦК України первісний кредитор у зобов`язанні повинен передати новому кредиторові документи, які засвідчують права, що передаються, та інформацію, яка є важливою для їх здійснення.

У ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (п. 6 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію»).

У ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено порядок укладення електронного договору. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття.

Якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів (ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію»).

Статтею 1077 ЦК України передбачено, що за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника).

Предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке настане у майбутньому (майбутня вимога) (ст. 1078 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1082 ЦК України боржник зобов`язаний здійснити платіж факторові за умови, що він одержав від клієнта або фактора письмове повідомлення про відступлення права грошової вимоги факторові і в цьому повідомленні визначна грошова вимога, яка підлягає виконанню, а також названий фактор, якому має бути здійснений платіж.

Нормою статті 639 ЦК України передбачено, що якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі.

Отже, суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити і стягнути з відповідачки на користь позивача 18965 грн 29 коп. заборгованості за простроченими орендними платежами та 18965,29 грн вартість викупу об`єкта оренди, що становить загальну суму 37930,58 грн.

Щодо пені в сумі 9482,65 грн, то вона не суперечить умовам договору щодо її граничному розміру.

Разом з цим, відповідно до ЗУ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15.03.2022 року, а також п. 18 Перехідних положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).

Отже, суд вважає, що нарахування неустойки в сумі 864,50 грн за невиконання грошового зобов`язання за 25 лютого 2022 року є неправомірним, а відтак вимога позивача про стягнення з ОСОБА_1 пені підлягає частковому задоволенню в сумі 8618,15 грн.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідачки на користь позивача пропорційно задоволеним вимогам слід стягнути судовий збір у сумі 2378,31 грн.

Керуючись статтями 141, 258, 259, 263-265, 280-285 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СВЕА ФІНАНС» (03126, м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, буд. 6, код ЄДРПОУ 37616221) до ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СВЕА ФІНАНС» 46548 (сорок шість тисяч п`ятсот сорок вісім) гривень 73 копійки заборгованості за кредитним договором, а також 2378 (дві тисячі триста сімдесят вісім) гривень 23 копійки судових витрат.

Заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачкою до Білопільського районного суду Сумської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Сумського апеляційного суду.

Суддя