ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
______________________________________________________________________
Провадження №2/756/916/25
УХВАЛА

26 лютого 2025 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Диба О.В.,

розглянувши заяву представника відповідача Чучковської Анни Вячеславівни , яка містить зауваження щодо неповноти та неправильності протоколу судового засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 21.02.2025 позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задоволено. Шлюб, зареєстрований 14.03.2002 Київським відділом державної реєстрації шлюбів Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , актовий запис №424 розірвано.

26.02.2025 представник відповідача адвокат Чучковська А.В. звернулась до суду із заявою щодо неповноти та неправильності протоколу судового засідання від 21.02.2025, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що у протоколі судового засідання спотворено відповіді представника відповідача та зазначено вибірково пояснення представника відповідача, тож просить виключити з п. 17 протоколу судового засідання від 21.02.2025 фразу представника відповідача «підстави фактично наближені, але не тотожні.», а також доповнити п. 29 протоколу судового засідання від 21.02.2025 фразою представника відповідача: «позивач не повідомила суд, а суд при відкритті провадження у справі не перевірив, що станом на жовтень 2024 року ОСОБА_3 вже подав позов про розірвання шлюбу і справа за правилами загальної підсудності з Оболонського районного суду м. Києва була передана до Дарницького. А тому сторона відповідача вважає, що були відсутні підстави для відкриття провадження у цій справі. Наразі Оболонський районний суд не є судом, встановленим законом, уповноваженим розглядати цей спір, а тому будь-яке його судове рішення є незаконним».

Відповідно до положень ст. 249 ЦПК України учасники справи мають право ознайомитися із технічним записом судового засідання, протоколом судового засідання та протягом п`яти днів з дня проголошення рішення у справі подати до суду письмові зауваження щодо неповноти або неправильності їх запису. Головуючий розглядає зауваження щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання, про що постановляє відповідну ухвалу.

Згідно з ч. 1 ст. 247 ЦПК України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). За заявою будь-кого з учасників справи або за ініціативою суду повне фіксування судового засідання здійснюється за допомогою відеозаписувального технічного засобу (за наявності в суді технічної можливості та за відсутності заперечень з боку будь-кого з учасників судового процесу).

Відповідно до положень ст. 248 ЦПК України у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості:1) рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування суду, який розглядає справу, прізвища та ініціали судді, секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні без оформлення окремого документа; 8) інші відомості, визначені цим Кодексом.

Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що у протоколі судового засідання секретар судових засідань фіксує назву процесуальної дії та час її вчинення.

Суд, перевіривши судового засідання та протокол, дійшов висновку, що процесуальні дії та репліки представника відповідача, зафіксовані секретарем судових засідань у протоколі судового засідання, відповідають дійсності.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів здійснюється секретарем судового засідання відповідно до Інструкції щодо роботи з технічними засобами фіксування судового засідання, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 06 червня 2022 року № 156, з наступними змінами та доповненнями.

Відповідно до п. 3 розділу ІІІ «Інструкції щодо роботи з технічними засобами фіксування судового засідання» після закінчення судового засідання протокол (журнал) судового засідання у визначені процесуальним законодавством строки підписується кваліфікованим електронним підписом секретаря судового засідання, після чого блокується для внесення змін.

Протокол (журнал) судового засідання автоматично зберігається в централізованому файловому сховищі разом з технічним записом судового засідання, який є додатком до протоколу (журналу).

Разом з тим, відомості якими представник відповідача просить доповнити протокол судового засідання, по своїй суті, мають ознаки стенограми судового засідання, ведення якої, не передбачено нормами чинного законодавства, оскільки ведеться повна технічна фіксація судового процесу.

Фіксація судового процесу у даній справі здійснювалася за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), запис судового засідання відображає зафіксовані в повному обсязі всі пояснення, доводи та клопотання учасників справи.

Отже, згідно з Інструкцією протокол судового засідання ведеться одночасно із здійсненням технічного запису, а відповідно до положень ст. 247 ЦПК України, технічний запис судового засідання є додатком до протоколу судового засідання тож немає необхідності детально відображати в ньому зміст виступів учасник. Про зміст конкретної процесуальної дії особа зможе дізнатися з технічного носія інформації, а у протоколі судового засідання достатньо зазначити тільки її порядковий номер, назву і час її вчинення.

Водночас протокол судового засідання - це документ технічного характеру, який не є стенограмою та з метою повного та всебічного фіксування проводиться аудіозапис судового засідання.

Дослівний запис у протоколі судового засідання всіх пояснень учасників судового процесу, які надані під час судового розгляду, діючими нормами процесуального права не передбачений.

Крім того, суд зазначає, що забезпечення повної деталізації в протоколі судового засідання усіх, без виключень, реплік учасників судового процесу, є об`єктивно неможливою за нормального перебігу судового розгляду, а також з врахуванням механічного введення записів в протоколі.

Тому, саме з метою забезпечення повної фіксації судового засідання та подій, які відбуваються під час судового розгляду, і здійснюється звукозапис судового засідання.

Оскільки, при веденні протоколу судового засідання дотримані норми процесуального закону, які регламентують ведення протоколу судового засідання, то відсутні підстави для врахування зауважень до протоколу судового засідання.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що заява представника відповідача, яка містить зауваження щодо неповноти та неправильності протоколу судового засідання від 21.02.2025 року задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 249 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника відповідача - адвоката Чучковської Анни Вячеславівни, яка містить зауваження щодо неповноти та неправильності протоколу судового засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала суду набирає законної сили після її підписання суддею.

Суддя Олексій ДИБА