Справа № 357/2106/25
Провадження № 2/357/2293/25
У Х В А Л А

"20" лютого 2025 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Орєхов О. І. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

В С ТА Н О В И В :

В лютому 2025 року адвокат Вдовика Олена Миколаївна, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана позовна заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду, як справа позовного провадження.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 лютого 2025 року головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І. та отримана для розгляду 17 лютого 2025 року.

Ухвалою судді від 18 лютого 2025 року позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя була залишена без руху та надано позивачу строк для усунення зазначених недоліків. При цьому, в ухвалі судді не тільки зазначено недоліки позовної заяви з посиланням на відповідні положення законодавства України, а й окремо зазначено конкретні способи усунення вказаних недоліків.

Вищевказана ухвала судді була направлена на адресу позивача зазначену в позовній заяві поштовим відправленням з рекомендованим повідомленням про вручення.

19 лютого 2025 року судом за вх. № 9227 від представника позивача адвоката Вдовики Олени Миколаївни, яка діє на підставі ордеру, надійшла заява, в якій остання просила суд залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та повернути позовну заяву з додатками.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ч. 3 ст. 13 ЦПК України, такий принцип цивільного судочинства як диспозитивність полягає, в тому числі, у праві учасників справи розпоряджатися своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

З огляду на вищевикладене, особа, яка подала позовну заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, суд, до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі, повертає заяву, якщо від позивача надійшла заява про врегулювання спору або заява про відкликання позовної заяви.

Враховуючи те, що у даній справі провадження відкрито не було, суддя розцінює заяву про залишення позову без розгляду як заяву про відкликання позовної заяви.

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Таким чином, оскільки, представником позивача у добровільному порядку до відкриття провадження у справі подано заяву про відкликання позовної заяви, і це не порушує нічиїх прав та охоронюваних законом інтересів, суддя вважає за необхідне повернути позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя разом з доданими до неї документами.

Керуючись ст.ст. 185, 257-260, 353 ЦПК України , суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, - повернути заявнику разом з доданими до неї документами.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя О. І. Орєхов