Справа № 301/911/24
У Х В А Л А

10 лютого 2025 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Собослой Г.Г.., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 01 квітня 2024 року у справі за позовомТзОВ "Фінансова компанія"Кредит Капітал" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

в с т а н о в и в :

Відповідач ОСОБА_1 подав 12.07.2024 (відповідно до дати на календарному штемпелі поштового конверту) апеляційну скаргу на заочне рішення Іршавського районного суду Закарпатської області від 01 квітня 2024 року. Разом з цим в прохальній частині апеляційної скарги заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначеного рішення, як такий, що пропущений з поважних причин.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 06.08.2024 року апеляційну скаргу залишено без руху, а скаржнику надано строк (десять днів з моменту отримання ухвали) для усунення недоліків апеляційної скарги, шляхом сплати судового збору.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 03.10.2024 року, у зв`язку відсутністю відомостей про вручення копії ухвали від 06.08.2024 рокуОСОБА_1 продовжено строк для усунення недоліку апеляційної скарги.

20.01.2025 ОСОБА_1 наручно отримав копії ухвал Закарпатського апеляційного суду від 06.08.2024 та від 03.10.2024, про що розписався на супровідному листі від 04.10.2024 за вихідним № 301/911/24/24064/2024, що міститься в матеріалах справи.

На виконання ухвали 30.01.2025 року (відповідно до штемпелю на поштовому конверті) скаржником подано заяву про відстрочення сплати судового збору.

За змістом ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Зі змісту наведених норм слідує, що суд може своєю ухвалою звільнити від сплати судового збору. Підставою для звільнення від сплати судового збору може бути майновий стан сторони, який має бути підтверджений належними та допустимими доказами.

Частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 20 травня 2020 року (справа № 613/76/16-ц провадження № 61-21868св18) вказав, що вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення від його сплати повинно бути обґрунтованим. Особа, яка його заявляє, зобов`язана навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року; «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року).

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, клопотання позивача про відстрочення від сплати судового збору обґрунтоване тим, щойого майновий стан не дозволяє сплатити вказаний розмір судового збору, оскільки середньомісячний розмір його доходів становить 13099,53 грн, крім цього його дружина знаходиться у відпустці по догляду за дитиною, тобто на даний час на його утриманні перебуває троє дітей та дружина. На підтвердження цих доводів позивач надав лише актові записи про народження дітей, відповідно до яких встановлено, ОСОБА_1 є батьком трьох малолітніх дітей:

- ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про народження НОМЕР_1 від 05.05.2016);

- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про народження НОМЕР_2 від 08.06.2021);

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (свідоцтво про народження НОМЕР_3 від 07.10.2024).

У той же час, доказів того, що сім`я позивача, як багатодітна родина є малозабезпеченою родиною чи має незадовільний майновий стан, позивачем не надано.

Відповідно до довідки про доходи від 29.01.2025 року № 05, виданої Відділом освіти, культури, молоді, спорту та туризму Довжанської сільської ради, вбачається, що дохід ОСОБА_1 за 2024 рік складав 157194,30 грн.

Отже, розмір судового збору (4542,00 грн) не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 за попередній календарний рік (7859,72 грн).

З огляду на вищезазначене, суд вважає, що вказані документи не є такими, що підтверджують об`єктивний майновий стан позивача та не доказують, що його майновий стан на теперішній час у повному обсязі чи частково перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, оскільки заявник не навів належного обґрунтування та не надав доказів неможливості сплати ним судового збору, у задоволенні клопотання про відстрочення від сплати судового збору необхідно відмовити.

Відтак, скаржник не усунув недоліки зазначені в ухвалі Закарпатського апеляційного суду від 06 серпня 2024 року, оскільки до апеляційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За приписами ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне продовжити ОСОБА_1 строк для виконання вимог ухвали Закарпатського апеляційного суду від 06.08.2024 протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, шляхом надання суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись статтею 127, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліку апеляційної скарги, зазначений в ухвалі Закарпатського апеляційного суду від 06.08.2024, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.Г.Собослой