Справа № 953/353/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" лютого 2025 р.

Київський районний суд м. Харкова у складі судді Вітюка Р.В. розглянув заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу

ВСТАНОВИВ:

11.02.2025 заявник - ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаною заявою, відповідно до якої просить скасувати судовий наказ Київського районного суду м. Харкова від 16.01.2025 про стягнення заборгованості за надані послуги з вивезення побутових відходів на користь Комунального підприємства "Комплекс з вивозу побутових відходів".

Суд, перевірив матеріали справи та вважає, що заява про скасування судового наказу підлягає поверненню з огляду на таке.

Процесуальні вимоги до форми і змісту заяви про скасування судового наказу встановлені ст. 170 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. Заява підписується боржником або його представником.

Суд встановив, що заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу надійшла на офіційну електронну адресу Київського районного суду м. Харкова.

Згідно з ч. 1, 4, абз. 2 ч. 8 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Чинним законодавством передбачено можливість подання процесуальних документів до суду, якими є і заяви, клопотання, скарги, в електронному вигляді, проте подання таких документів має здійснюватися через підсистему "Електронний суд".

Аналогічна позиція стосовно того, що "Електронний суд" - єдиний засіб направлення процесуальних документів в електронному вигляді до судів, наведена й у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 у справі № 9901/335/20.

Згідно з пунктами 26 та 27 Положення про ЄСІТС електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС. До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відео-файли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Положення ЦПК України не містять норм про можливість подачі до суду процесуальних документів в електронній формі, зокрема, у форматі WORD, JPG або PDF, шляхом їх надіслання на електронну пошту. Відповідні документи можуть подаватися за правилами ЦПК України, зокрема, шляхом формування в підсистемі "Електронний суд" та скріпленої електронним цифровим підписом (ЕЦП), з урахуванням положень Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг".

Отже, надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Тобто, альтернативою формою звернення учасників справи до суду із процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи та/або його представником є звернення з такими документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через "Електронний кабінет".

Суд встановив, що у заявника ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) відсутній зареєстрований Електронний кабінет ЄСІТС. Заява ОСОБА_1 подана в електронному вигляді - електронною поштою без використання підсистеми "Електронний суд".

Крім того, подана заява не скріплена жодним електронним підписом, а тому суд не може ідентифікувати особу, яка подала відповідну заяву, відповідно остання вважається такою, що не підписана особою, яка її подала, що виключає можливість її розгляду (відсутні докази дійсної волі особи на подання та розгляд такої заяви, оскільки вона не підписана).

При цьому суд зазначає, що сканована копія заяви з фізичним підписом особи не може вважатися підписом в розумінні Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", оскільки подання заяв заяв засобами електронної пошти вважаються підписаними за умови скріплення їх електронним цифровим підписом. Однак подана заява такого не містить. Оригіналу заяви з фізичним підписом заявника до суду подано також не було.

Наслідки недотримання порядку оформлення заяви про скасування судового наказу передбачені частиною шостою статті 170 ЦПК України, згідно з якою у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

Отже, оскільки заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу неналежно оформлена (не підписана в порядку, передбаченому нормами матеріального та процесуального права), вона підлягає поверненню без розгляду на підставі частини шостої статті 170 ЦПК України.

Повернення заяви не позбавляє особу повторно звернутися з такою до суду після усунення наведених недоліків.

Керуючись ст. 2, 170, 259 - 261, 353, 354 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернути без розгляду заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Роман ВІТЮК