УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа№505/4688/24

Провадження № 2/505/1792/2025

25.02.2025 м. Подільськ

Суддя Котовського міськрайонного суду Одеської області Дзюбинський А.О., отримавши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ майна, що є у спільній власності,

ВСТАНОВИВ:

До Котовського міськрайонного суду Одеської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ майна, що є у спільній власності.

Позовна заява подана без дотримання вимог ст. 177 ЦПК України.

Згідно зі ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день звернення з позовом до суду складає 1211,20 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день звернення з позовом до суду складає 15140 грн.

Виходячи з вимог ст. 176 ЦПК України ціна позову за позовними вимогами майнового характеру про визнання права власності на майно визначається вартістю майна.

Звертаючись з позовом до суду позивач заявив позовну вимогу майнового характеру про визнання права власності на майно, при цьому зазначив ціну позову 116 000 грн., виходячи зі звіту в стислій формі про оцінку майна станом на 05.11.2024, складений СПД ФО ОСОБА_3 .

Водночас слід зазначити, що постановою КМУ України № 1440 від 10.09.2003 затверджено «Національний стандарт № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», який є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав (далі - майно) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна.

Так, п. 56 зазначеного нормативного акту передбачено, що звіт про оцінку майна складається в електронній та паперовій формі, якщо складання звіту про оцінку майна в паперовій формі передбачено нормативно-правовими актами з оцінки майна або договором на проведення оцінки майна, та може складатися в повній або стислій формі.

Звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити:

опис об`єкта оцінки, який дає змогу його ідентифікувати;

дату оцінки та дату завершення складення звіту, а у разі потреби - строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства;

мету проведення оцінки та обґрунтування вибору відповідної бази оцінки;

перелік нормативно-правових актів, відповідно до яких проводиться оцінка;

перелік обмежень щодо застосування результатів оцінки;

виклад усіх припущень, у межах яких проводилася оцінка;

опис та аналіз зібраних і використаних вихідних даних та іншої інформації під час проведення оцінки;

висновки щодо аналізу існуючого використання та найбільш ефективного використання об`єкта оцінки;

виклад змісту застосованих методичних підходів методів та оціночних процедур, а також відповідних розрахунків, за допомогою яких підготовлено висновок про вартість майна;

письмову оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість

висновок про вартість майна;

додатки з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - інші інформаційні джерела, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки.

Відповідно до п. 57 зазначеного Національного стандарту №1 звіт про оцінку майна дозволяється складати у стислій формі у разі доопрацювання (актуалізації) оцінки об`єкта оцінки на нову дату оцінки, а також в інших випадках, визначених відповідними національними стандартами.

У звіті про оцінку майна, складеному у стислій формі, повинні зазначатися етапи проведення незалежної оцінки майна, здійснені оціночні процедури, міститися висновок про вартість, а також зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація.

У звіті про оцінку майна, складеному у стислій формі з метою доопрацювання (актуалізації) оцінки на нову дату, повинні зазначатися:

дата оцінки та дата завершення складення звіту, а у разі потреби - строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства;

мета проведення оцінки та перелік обмежень щодо застосування результатів оцінки;

перелік нормативно-правових актів, відповідно до яких проводиться оцінка;

додаткові відомості про зібрані використані під час доопрацювання (актуалізації) оцінки вихідні дані та інша інформація про об`єкт оцінки, які можуть вплинути на достовірність та об`єктивність оцінки майна, проведеної на нову дату;

висновки про та найбільш ефективне використання об`єкта оцінки, їх зміну порівняно з попередньою датою оцінки;

зміст використаних методичних підходів, методів та оціночних процедур, у разі потреби - з наведенням необхідних розрахунків, а також змісту відповідних застережень і припущень;

висновок про вартість майна;

додатки з вихідними даними та іншою інформацією, що були використані в процесі проведення оцінки.

Відповідними національними стандартами можуть передбачатися додаткові вимоги до змісту звіту про оцінку майна у стислій формі.

Не дозволяється у стислій формі звіту про оцінку майна у разі проведення незалежної оцінки цілісних майнових комплексів, часток (паїв, акцій) або повторного доопрацювання (актуалізації) оцінки майна. Відповідними національними стандартами можуть визначатися інші випадки, коли складення звіту про оцінку майна у стислій формі забороняється.

58. Доопрацювання (актуалізація) оцінки майна може здійснюватися у разі закінчення строку дії звіту про оцінку майна та висновку про вартість майна, встановленого законодавством, або на вимогу замовника оцінки коли істотних змін в умовах функціонування та фізичному стані об`єкта оцінки, а також стані ринку подібного майна від дати оцінки до дати оцінки, на яку передбачається здійснення доопрацювання (актуалізація), не відбулося.

Доопрацювання (актуалізацію) оцінки майна та з цією метою складення у стислій формі звіту про оцінку майна здійснює оцінювач та суб`єкт оціночної діяльності, які складали у повній формі звіт про оцінку цього майна. У цьому разі попередній звіт про оцінку майна, складений у повній формі, розглядається як невід`ємна частина звіту про оцінку майна у стислій формі.

З метою доопрацювання (актуалізації) оцінки із замовником укладається новий договір на виконання робіт з доопрацювання (актуалізації) оцінки майна, якщо можливість її проведення не була передбачена у договорі на проведення оцінки майна.

59. Звіт про оцінку майна підписується оцінювачами, які проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Документи та інші інформаційні матеріали, зібрані оцінювачами у процесі проведення оцінки майна, разом із звітом про оцінку майна зберігаються в електронній формі в оцінювачів, які безпосередньо складали звіт про оцінку майна, та архіві суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання протягом трьох років від дати складання такого звіту, якщо більший строк не встановлено законодавством.

60. Висновок про вартість майна повинен містити відомості про:

замовника оцінки та виконавця звіту про оцінку майна;

назву об`єкта оцінки та його коротку характеристику;

мету і дату оцінки;

вид вартості, що визначався;

використані методичні підходи;

величину вартості, отриману в результаті оцінки.

У разі потреби оцінювач має право відобразити у висновку свої припущення та застереження щодо використання результатів оцінки.

Висновок підписується оцінювачем (оцінювачами), який безпосередньо проводив оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Законодавством можуть бути встановлені додаткові вимоги до оформлення висновку про вартість об`єкта оцінки.

61. Звіт про оцінку майна, додатки до нього готуються не менш як у двох примірниках, один з яких зберігається в оцінювача, а інші видаються замовнику після реєстрації в книзі обліку виданих документів.

Звіт про оцінку майна в електронній формі складається та підписується всіма оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, та керівником суб`єкта оціночної діяльності або уповноваженою ним особою шляхом накладення їх кваліфікованого електронного підпису з урахуванням вимог законодавства у сфері електронних довірчих послуг.

На підтвердження вартості спірного майна позивачем долучено до позовної заяви висновок про вартість майна, складений у стислій формі, але згідно п. 57 Національного стандарту №1 у даному випадку складається звіт про оцінку майна, який дозволяється складати у стислій формі у разі доопрацювання (актуалізації) оцінки об`єкта оцінки на нову дату оцінки, а також в інших випадках, визначених відповідними національними стандартами. Водночас суду не надано докази, що зазначений висновок є доопрацюванням (актуалізацією) оцінки об`єкта оцінки на нову дату оцінки, а інших випадків можливості виготовлення звіту у стислій формі Національним стандартом №1 не передбачено. Крім того, у звіті про оцінку майна, не зазначено етапи проведення незалежної оцінки майна, здійснені оціночні процедури, а також зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація.

За таких обставин висновок про вартість майна не є належним доказом, який підтверджує вартість спірного житлового будинку в АДРЕСА_1 .

Таким чином, приходжу до висновку, що встановлена позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна, а також неможливість встановити точну його ціну, оскільки наданий суду висновок про вартість майна неможливо взяти до уваги.

Частиною 2 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попереднього визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Звертаючись з позовом до суду позивач не зазначив та не надав суду докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна, сплатив мінімальний судовий збір за розгляд майнового спору, тому на підставі ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» позивачу попередньо необхідно встановити розмір судового збору з позовних вимог майнового характеру, з розрахунку вартості спірного майна 320 000 грн, (320 000*0,01/2) в сумі 1 600 грн, з врахуванням сплати судового збору в сумі 1211,20, позивачу необхідно доплатити судовий збір в сумі 388,8 грн.

Виходячи з вимог ст.4, ЗУ «Про судовий збір» позивачу необхідно:

- доплатити судовий у розмірі 388,8 грн за реквізитами банківської установи, уповноваженої приймати судовий збір: за реквізитами: отримувач коштів ГУК в Од.обл./м.Подільськ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), рахунок отримувача UA0015746, код класифікації доходів бюджету 22030101;

- або надати документи з обґрунтуванням підстав звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відтак заявнику необхідно надати докази підтвердження доплати судового збору, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, в сумі 388,8 грн.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу необхідно надати термін для виправлення її недоліків.

Керуючись ст. ст. 177, 185, 259-261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ майна, що є у спільній власності залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали та роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута.

Роз`яснити, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом (десять днів), позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

У разі незгоди з визначеним розміром судового збору або порядком його обчислення, такі заперечення можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя

Котовського міськрайонного суду

Одеської області Андрій ДЗЮБИНСЬКИЙ