Єдиний унікальний номер 722/1577/24
Номер провадження 2/722/44/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2025 року Сокирянський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді Суського О.І.

секретаря судових засідань Сімак О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Сокиряни в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , поданим представником позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Сокирянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Дністровському районі Чернівецької області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про виключення запису як батька з актового запису про народження дитини,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про виключення запису як батька з актового запису про народження дитини. Обґрунтовує позов тим, що ОСОБА_1 перебував у цивільних шлюбних відносинах з ОСОБА_3 . Відповідачка народила дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , державна реєстрація народження дитини була проведена відповідно до ч.1 ст.135 СК України, оскільки позивач з відповідачкою перебували у цивільних шлюбних відносинах без державної реєстрації шлюбу. На початку 2013 року після народження дитини відповідачка повідомила , що це їхня спільна дитини та попросила звернутися до відділу ДРАЦС для того, щоб дитину записати на позивача ОСОБА_1 , отже у серпні 2013 року між сторонами було зареєстровано шлюб. 08.11.2013 року після державної реєстрації шлюбу, звернулися до відділу ДРАЦС з спільною заявою батьків про визнання батьківства.

10.07.2024 року після сварки з ОСОБА_3 позивачу стало відомо, що він не є рідним батьком дитини. Також з часом став помічати, що дитина на нього не схожа, а тому виникли сумніви щодо кровного споріднення з дитиною. Просить провести судово-генетичну експертизу, так як вважає, що не є біологічним батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та виключити відомості про батька з актового запису №50 від 01.10.2012 року складеного виконавчим комітетом Романковецької сільської ради Сокирянського району Чернівецької області про народження дитини.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.07.2024 року дана позовна заява передана до провадження судді Суського О.І.

Ухвалою судді Сокирянського районного суду Чернівецької області від 23.07.2024 року позовна заява залишена без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою судді Сокирянського районного суду Чернівецької області від 01.08.2024 року позовна заява прийнята до розгляду і відкрито провадження по даній цивільній справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою судді Сокирянського районного суду Чернівецької області від 18.09.2024 року задоволено клопотання представника позивача про призначення судово-генетичної експертизи, проведення якої доручити Медико-генетичному центру «Мама Папа» (01033, м.Київ, вул.Тарасівська, буд.2/21, а провадження у даній справі зупинено на час проведення експертизи.

11.11.2024 року на адресу суду надійшло повідомлення від Медико-генетичного центру «Мама Папа», що позивач відмовився від здійснення оплати за послуги центру, а тому ухвалу суду залишено без розгляду.

Ухвалою судді Сокирянського районного суду Чернівецької області від 15.11.2024 року поновлено провадження по даній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.

23.12.2024 року на адресу суду надійшло повідомлення від Медико-генетичного центру «Мама Папа», що від позивача було отримано біологічні зразки, а відповідачка відмовилася від проходження експертизи, тому ухвалу суду знову залишено без розгляду.

Ухвалою судді Сокирянського районного суду Чернівецької області від 06.01.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду.

Представник позивача Скрябін О.М. у судове засідання не з`явився, просив розглянути справу за відсутності сторони позивача, а саме без позивача ОСОБА_1 та адвоката Скрябіна О.М., та у випадку неявки в судове засідання відповідача у визначені судом дату та час, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Відповідачка ОСОБА_3 , будучи належним чином та завчасно повідомленою про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилася та не повідомила про причини своєї неявки, заяв про розгляд справи за її відсутності суду не подала, а також не подала відзив на позов.

Представник третьої особи: Сокирянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Дністровському районі Чернівецької області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції будучи належним чином та завчасно повідомленим про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився.

Відповідно до ст. ст. 223, 247 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін, на підставі наявних в матеріалах справи доказів, так як це не суперечить вимогам закону, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою ст.15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За загальним правилом, у разі порушення цивільного права чи інтересу, у особи виникає право на застосування конкретного способу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, особа обирає саме той спосіб захисту, який відповідає характеру порушення її права чи інтересу.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до частини першої ст.20 Цивільного кодексу України право на захист особа здійснює на свій розсуд.

Судом встановлено, що згідно копії паспорта громадянина України № НОМЕР_1 виданого 27.12.2018 року, орган, що видав 7321 та картки платника податків, прізвище, ім`я та по батькові позивача зазначені як ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Із копії довідки про реєстрацію місця проживання особи, вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого повторно 24.11.2016 року Сокирянським районним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, встановлено, що ОСОБА_4 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 в с.Романківці, Сокирянського району, Чернівецької області,, про що 01.10.2012 року складено відповідний актовий запис №50 виконавчим комітетом Романковецької сільської ради Сокирянського району Чернівецької області, а її батьками записані: батько « ОСОБА_1 », мати « ОСОБА_3 ».

За приписами ч.2 ст.125, ст.126 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, або за рішенням суду. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Передумовою звернення до суду в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною.

Про правильність застосування норм права свідчить постанова ВС від 06.04.2021 року у справі №676/1200/20, провадження № 61-588св21.

Зміст статті 136 СК України свідчить, що підставою для оспорювання презумпції батьківства є невідповідність встановленого батьківства факту біологічного походження. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей з актового запису про народження дитини. Доводити відсутність кровного споріднення з дитиною можливо будь-якими допустимими доказами, у тому числі висновками судово-медичної, біологічної чи генетичної експертиз.

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі сукупності доказів. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК України, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів.

ЄСПЛ вказував у своїй практиці, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (KALACHEVA v. RUSSIA, № 3451/05, § 34, ЄСПЛ, від 07.05.2009).

Висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку на підтвердження або спростування батьківства.

Експертиза ДНК, або молекулярно-генетична експертиза, призначається у цивільних справах з метою формування доказової бази.

Об`єктом молекулярно-генетичного дослідження є ядерна ДНК (ДНК, розташована в ядрі клітини), отримана з крові, слини, буквального та іншого епітелію, волосся (за наявності волосяного фолікула), а також часток тканин і органів людини.

Аналіз норм СК України свідчить, що законом не встановлено переліку доказів для встановлення чи оспорювання батьківства. Отже, доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про оспорювання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, оспорювання батьківства можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи. Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати такий факт.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 16.05.2018 року у справі №591/6441/14-ц (провадження №61-6030св18), від 25.08.2020 року у справі №478/690/18 (провадження №61-18333св19), від 30.09.2021 у справі №715/2537/19 (провадження №61-16191св20).

Судом встановлено, що відповідно до ухвали Сокирянського районного суду Чернівецької області від 18.09.2024 року було задоволено клопотання представника позивача про призначення судово-генетичної експертизи, проведення якої доручити Медико-генетичному центру «Мама Папа» (01033, м.Київ, вул.Тарасівська, буд.2/21, однак згідно повідомлення директора ТОВ «Мама Папа» позивач відмовився від здійснення оплати за послуги центру, а тому ухвала суду залишена була без розгляду.

Згідно другого повідомлення директора ТОВ «Мама Папа» ухвала Сокирянського районного суду Чернівецької області від 18.09.2024 року про призначення судово-генетичної експертизи, знову залишена без виконання у зв`язку із відмовою відповідачки від проходження експертизи.

Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено обов`язок сторін доводити ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

В порушення вищезазначених вимог ЦПК України позивачем доказів відсутності кровного споріднення між ним та дитиною суду не надано. Твердження позивача, без наявності відповідних належних доказів, про відсутність кровного споріднення між відповідачем та дитиною ґрунтуються на припущеннях.

Будь-яких інших доказів в ході судового розгляду сторонами, які були вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб передбачених ЦПК України, враховуючи, що суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість у ході розгляду даного кримінального провадження створив їм необхідні умови для реалізації ними їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, надано не було.

Таким чином, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову про виключення запису про батька дитини з актового запису про народження дитини, у зв`язку із недоведеністю вимог.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року).

Відповідно до п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання як розподілити між сторонами судові витрати.

Враховуючи, що у задоволенні позову відмовлено, судові витрати, у виді судового збору, на підставі ч.1, ч.6 ст.141 ЦПК України, покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 19, 81, 141, 223, 247, 258, 264, 265, 354 ЦПК України, суд-

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Сокирянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Дністровському районі Чернівецької області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про виключення запису як батька з актового запису про народження дитини - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду через Сокирянський районний суд Чернівецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: