Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 369/2856/22
Номер провадження 2/711/15/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2025 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі головуючого судді Демчика Р.В. секретаря судового засідання Бутовської Д.О., за участі позивача ОСОБА_1 , представника позивача Штепи Р.П., відповідача ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, -

встановив:

У провадженні Придніпровського районного суду м. Черкас перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів.

28.01.2025 року через систему «Електронний суд» до Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання представника позивача адвоката Штепи Р.П. пр. призначення судової почеркознавчої експертизи для вирішення додаткових питань по досліджуваному первинною експертизою об`єктові.

Клопотання обґрунтовує тим, що ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 12.12.2022 року у справі призначено комплексну (почеркознавчу та технічну) судову експертизу, проведення якої доручено судовим експертам Державного науково-дослідного експертно- криміналістичного центру МВС України.

На вирішення експерта поставлені запитання: чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 на оригіналі Договору позики від 10.09.2019 року на першій сторінці у графі «Позичальник» на останньому рядку власноруч тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою; яким чином виконаний підпис від імені особи ОСОБА_2 у Договорі позики від 10.09.2019 року на першій сторінці у графі «Позичальник» на останньому рядку (за допомогою технічних засобів чи писальним приладом); чи відповідає давність виконання (виготовлення) договору позики від 10.09.2019 року, що підписаний між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вказаній в ньому даті; чи створений (виготовлений) договір позики від 10.09.2019 року, що підписаний між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , пізніше 10.09.2019 року і коли саме: яка давність нанесення підписів в договорі позики від 10 вересня 2019 року, що підписаний між ОСОБА_1 та ОСОБА_2

08 січня 2023 року та 12 січня 2024 року судові експерти, звертались до суду з клопотаннями про надання, зокрема: (окрім достовірних вільних зразків підпису та почерку та умовно-вільних зразків почерку) експериментальних зразків підпису ОСОБА_2 які б містили всі можливі варіанти підпису та експериментальних зразків почерку ОСОБА_2 .

Відповідно до п. 1.6 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (надалі - Рекомендації),

відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити. Після нанесення 10 - 15 експериментальних підписів аркуші паперу треба міняти.

Згідно з п. 1.7. Рекомендацій, експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Відповідно до п. 1.10 Рекомендацій, при відібранні експериментальних зразків підпису особи, від імені якої виконано підпис, слід запропонувати їй розписатися всіма застосовуваними нею варіантами підписів. Якщо з певних причин виконати будь-які вимоги, що стосуються відбирання та надання зразків, не було можливості, про це слід указати в документі про призначення експертизи (залучення експерта).

«З метою забезпечення проведення судової почеркознавчої експертизи у розпорядження судовому експерту надано експериментальні зразки підпису позивача, механізм відібрання яких не відповідає пункту 3.4. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, а вільні зразки підпису позивача надано у меншій кількості ніж клопотав експерт, а тому висновок експерта від 06 серпня 2018 року № 8-4/1097 про те, що підпис позивача в оспорюваному договорі виконано не нею, не може вважатися допустимим доказом». Правова позиція Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду викладена в постанові від 15.02.2023 р. по справі № 528/373/19.

При проведенні первинної вищевказаної судової почеркознавчої експертизи у розпорядження експерта не було надано взагалі експериментальних зразків підпису та почерку необхідних в якості порівняльного матеріалу, відібраних у відповідача в межах судового засідання згідно вимог Інструкції та Рекомендацій.

До того ж виникають певні досить суттєві сумніві у добросовісній поведінці відповідача при укладенні саме договору позики від 10.09.2019 р. та виникають об`єктивні побоювання, що відповідач міг навмисно змінити свій підпис (так як такий договір був наданий відповідачем позивачу з вже проставленим підписом від свого імені). На момент укладення вказаного договору позики сторони перебували в досить тісних дружніх стосунках та у позивача не виникало сумнів в порядності відповідача так як останні були кумами.

Таким чином, просять суд призначити судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставити наступні запитання:

Чи володіє ОСОБА_2 навичками письма спеціальними шрифтами чи то іншою рукою (лівою чи правою, залежно від того, якою рукою зазвичай пише ОСОБА_2 )? Чи виконано підпис ОСОБА_2 на оригіналі договору позики від 10.09.2019 року на першій сторінці у графі «Позичальник» на останньому рядку навмисно зміненим його підписом, шрифтом чи то іншою рукою (лівою чи правою, залежно від того, якою рукою зазвичай пише ОСОБА_2 )? Чи виконано підпис на оригіналі договору позики від 10.09.2019 року на першій сторінці у графі «Позичальник» на останньому рядку під впливом збиваючих факторів, а саме: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, викривлення підпису зміненими рухами чи то руками ОСОБА_2 ? Якщо так, то який був їх ступінь вираженості та чи впливали ці фактори на виконання підпису? Чи є ознаки виконання підпису ОСОБА_2 у оригіналі договору позики від 10.09.2019 року на першій сторінці у графі «Позичальник» на останньому рядку цього документу в будь-якому зміненому психофізичному стані чи то незвичному стані? Якщо так, то яким є такий стан та яким чином він вплинув на виконання підпису?

Проведення судової почеркознавчої експертизи просять доручити експертам Черкаського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (адреса: 18015 м. Черкаси, вул. Свято-Макаріївська, 135, «А»).

Зобов`язати ОСОБА_2 з`явитись до суду у визначений судом строк для відібрання експериментальних зразків підпису (які б містили всі можливі варіанти підпису) та почерку необхідних в якості порівняльного матеріалу для проведення експертизи.

Представник позивача та позивач в судовому засіданні клопотання підтримали, просили його задовольнити.

Представник відповідача та відповідач в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Частиною 2 ст. 76 ЦПК України передбачено, що одним із доказів є висновки експертів.

За змістом ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ст. 13 зазначеного Кодексу).

Статтею 1 Закону України "Про судову експертизу" визначено, що судовою експертизою є дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності (частина перша статті 103 ЦПК України).

За змістом вказаної норми судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування (постанова Верховного Суду від 11 вересня 2024 року у справі № 2-2801/2000 (провадження № 61-10123св23).

Судом встановлено, що звертаючись д суду із позовом, позивач просив стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 11 204 334,90 грн., обґрунтовуючи свої вимоги тим, що у відповідності до договору позики від 10.09.2019 року ОСОБА_1 позичив ОСОБА_2 грошові кошти в розмірі 7 500 000 грн. Передача цих коштів особисто відповідачу була здійснена в м. Києві.

Заперечуючи проти позову, відповідач послався на те, що він взагалі не укладав договір позики з позивачем та грошові кошти не отримував.

Як вбачається з висновку експерта №КСЕ-19-23/74883 від 25.04.2024 року, підпис від імені ОСОБА_2 у графі «Позичальник» в оригіналі договору позики від 10.09.2019 року виконаний не ОСОБА_2 , а іншою особою.

23.07.2024 року до суду надійшло клопотання представника позивача адвоката Штепи Р.П. про призначення додаткової судової почеркознавчої експертизи та про визнання явки відповідача до суду обов`язковою для відібрання експериментальних зразків підпису та почерку необхідних в якості порівняльного матеріалу для проведення експертизи.

В клопотанні просив визнати явку відповідача ОСОБА_2 до суду обов`язковою для відібрання експериментальних зразків підпису (які б містили всі можливі варіанти підпису) та почерку необхідних в якості порівняльного матеріалу для проведення експертизи.

Призначити додаткову судову почеркознавчу експертизу по цивільній справі № 369/2856/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів на вирішення якої поставити наступні запитання:

- Чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 на оригіналі договору позики від 10.09.2019 року на першій сторінці у графі «Позичальник» на останньому рядку власноруч тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?

- Чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 на оригіналі договору позики від 10.09.2019 року на першій сторінці у графі «Позичальник» на останньому рядку під впливом збиваючих факторів (природних, штучних)?

- Чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 на оригіналі договору позики від 10.09.2019 року на першій сторінці у графі «Позичальник» на останньому рядку навмисно зміненим підписом?

- Чи володіє ОСОБА_2 навичками написання спеціальними шрифтами?

- Чи перебував виконавець підпису договору позики від 10.09.2019 року на першій сторінці у графі «Позичальник» на останньому рядку у незвичному психофізіологічному стані під час виконання підпису від імені ОСОБА_2 ?

Проведення додаткової судової почеркознавчої експертизи просив доручити експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (01601, м. Київ, вул. Богомольця, 10).

Вказане клопотання на даний час не вирішено, а представнику позивача судом роз`яснено, що додаткова експертиза призначається судом після розгляду ним висновку первинної експертизи, якщо виявиться, що неможливо усунути неповноту або неясність висновку в судовому засіданні заслухавши експерта.

Незважаючи на вказані обставини, 28.01.2025 року через систему «Електронний суд» до Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання представника позивача адвоката Штепи Р.П. пр. призначення судової почеркознавчої експертизи для вирішення додаткових питань по досліджуваному первинною експертизою об`єктові.Згідно п.п.1 п.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень

Основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Згідно з частиною першою статтею 196 ЦПК для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до норм статті 197 ЦПК підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. У підготовчому засіданні суд, зокрема: з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; вирішує заяви та клопотання учасників справи; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Принцип «диспозитивності цивільного судочинства» полягає в тому, що кожен учасник справи може довести певні обставини справи, подавши відповідні докази, надавши пояснення чи заперечення саме під час підготовчого провадження. Це зумовить чітко визначене загальне спрямування судового розгляду, окреслить коло питань, що підлягають розв`язанню на стадії судового розгляду та дозволить процесуально зекономити час розгляду справи. Такі висновки викладені у постановах Верховного Суду від 12.08.2021 у справі №910/17567/19, від 09.11.2021 у справі №913/20/21.

Стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя та завданням господарського судочинства. На важливість дотримання строку на подання доказів звертав свою увагу Верховний Суд й раніше у постановах від 06.02.2019 у справі №916/3130/17, від 03.04.2019 №913/317/18, від 03.10.2019 у справі №902/271/18.

З матеріалів справи вбачається, що підготовче провадження у цій справі було закрите ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28.09.2023 року.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 12.12.2022 року у справі призначено комплексну (почеркознавчу та технічну) судову експертизу, проведення якої доручено судовим експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

Отже, питання про призначення комплексної (почеркознавчої та технічної) судової експертизи було вирішено судом на стадії підготовчого провадження.

Суд звертає увагу на те, що позивач, достовірно знаючи про те, що договір позики був наданий відповідачем позивачу з вже проставленим підписом від свого імені ( про що він зазначає в клопотанні про призначення експертизи від 28.01.2025 року), не був позбавлений можливості заявити клопотання про призначення експертизи на стадії підготовчого провадження, або надати перелік питань, які б могли бути враховані судом під час постановлення ухвали від 12.12.2022 року про призначення експертизи.

До того ж, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Крім того, слід зауважити, що висновок судового експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст. 89 цього Кодексу (ст.110 ЦПК України).

Відтак, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника позивача про призначення експертизи.

На підставі наведеного, ст.ст.102-105 ЦПК України,-

постановив:

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Штепи Р.П. про призначення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, судової почеркознавчої експертизи для вирішення додаткових питань по досліджуваному первинною експертизою об`єктові.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий: Р.В.Демчик.

Повне судове рішення складене 10.02.2025 року (з урахуванням перебування судді на навчанні у період з 03.02.2025 року по 07.02.2025 року включно).

Головуючий: Р. В. Демчик