Справа № 209/44/23
Провадження № 2/209/22/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2025 року м. Кам`янське

Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Решетник Т.О.,

за участю секретаря Рябухи Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області - Осельського Євгена Сергійовича, Державного підприємства СЕТАМ, ОСОБА_2 , Треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Державний реєстратор - Приватний нотаріус Кам`янського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Прожуган Марія Анатоліївна, про визнання недійсними результатів прилюдних торгів, скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та скасування державної реєстрації права власності,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та заперечень відповідача.

Позивач звернувся до суду 09.01.2023 року з позовом, в якому просить суд:

- Визнати недійсними електронні торги, проведені ДП «СЕТАМ» у межах виконавчого провадження № 63729962 та оформлені протоколом від 06.01.2021 року № 520608 та Актом від 13.01.2021року, що відбулися 06.01.21 року, щодо реалізації приміщення спортивного залу, загальною площею 297,1 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , вбудоване приміщення № 105 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 4), яке належало ОСОБА_3 .

- Скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: реєстр № 77, видане 21.01.2021 року, видавник: Прожуган М.А., приватний нотаріус Кам`янського міського нотаріального округу, видане ОСОБА_2 .

- Скасувати державну реєстрацію права власності на реалізації приміщення спортивного залу, загальною площею 297,1 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , вбудоване приміщення № 105 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 4) на користь ОСОБА_2 згідно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 40202642 від 21.01.2021 Прожуган М.А., приватного нотаріуса Кам`янського міського нотаріального округу, видане ОСОБА_2 .

На обґрунтування позову позивач зазначає, що рішенням Петриківського районного суду Дніпропетровської області у справі № 187/998/16-ц, залишеним в силі апеляційним судом та остаточною постановою КЦС у складі ВС від 05.10.2020 року, стягнуто на користь ОСОБА_1 , з ОСОБА_3 на його користь заборгованість в сумі 576 641,31 дол. США.

Станом на день подачі цієї позовної заяви рішення в примусовому порядку виконано частково на суму 524,71 доларів США. Постановою приватного виконавця Теличка В.А. від 09.04.2020 року відкрито виконавче провадження ВП № 61793655 з примусового виконання рішення у справі № 187/998/16-ц. Постановою від 09.04.2020 року накладено арешт на все майно ОСОБА_3 . За його заявою це виконавче провадження було закрито 03.12.2020 року та в той же день постановою приватного виконавця Селезньова М. від 03.12.2020 року відкрито заново ВП № 63814711. Постановою приватного виконавця Селезньова М. від 03.12.2020 року накладено арешт на все майно ОСОБА_3 . Крім того, приміщення з листопада 2016 року перебувало під арештом, накладеним в судовому порядку Петриківським районним судом Дніпропетровської області з метою забезпечення позову ОСОБА_1 у справі № 187/998/16-ц. Також приміщення перебували під арештом у кримінальному провадженні, а також у іншому цивільному провадженні у справі № 752/2965/19.

03.12.2020 року ОСОБА_1 , стало випадково відомо, що приватним виконавцем Осельським Є.С. 26.11.2020 року було відкрито виконавче провадження ВП № 63729962 з примусового виконання виконавчого напису приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Патрєвої Ю.П. від 18.11.2020 року, зареєстрований в реєстрі за № 513 про стягнення з ОСОБА_3 за заявою ОСОБА_5 , якому ОСОБА_3 , начебто, заборгував 50000000,00 грн., за посвідченим приватним нотаріусом Курковською Я.Л. договором позики від 24.04.2010 року. В той же день приватним виконавцем Осельським Є.С. накладено арешт на все майно ОСОБА_3 , без обмеження його розміром боргу та розпочато процедуру примусової реалізації майна ОСОБА_3 .

В рамках виконання виконавчого напису було продано 06.01.2021 року на прилюдних торгах, проведених ДП «СЕТАМ» на замовлення приватного виконавця Осельського Є.С., наступні об`єкти нерухомого майна: приміщення спортивного залу, загальною площею 297,1 кв.м, розташована за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 104), яке належить ОСОБА_3 . Покупцем стала ОСОБА_2 (донька ОСОБА_3 ).

Результати прилюдних торгів 21.01.2021 року оформлені приватним нотаріусом Кам`янського міського нотаріального округу Прожуган М.А., шляхом видачі ОСОБА_2 свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: № 77.

Позивач, як кредитор ОСОБА_3 , з вересня 2015 року, безспірність вимог якого визнано остаточними рішеннями суду, вважає що правочин з продажу майна ОСОБА_3 , його дочці є фраудаторним правочином, який був спрямований виключно на штучне виведення майна боржника та уникнення звернення на нього стягнення, а торги було проведено з грубими порушеннями, всупереч накладеним на приміщення арештам та заборонам відчуження. Позивач вважає, що торги було проведено на підставі підроблених документів, з грубими порушеннями вимог законодавства за наявності публічних обтяжень, накладених на майно, що було реалізоване, а метою торгів було виведення нерухомого майна ОСОБА_3 , з під примусового стягнення на користь ОСОБА_1 , шляхом штучного та фіктивного відчуження майна доньці ОСОБА_3 , та вважає правочин з продажу приміщення з публічних торгів таким, що підлягає визнанню недійсним.

Приватний виконавець Є.Осельський та ДП "Сетам" були обізнані з наявністю заборон, адже їх було зареєстровано у Реєстрі, відтак вони їх свідомо проігнорували.

Позивач вважає, що приватний виконавець Осельський Є.В. діяв у змові з боржником ОСОБА_3 з метою штучного виведення нерухомого майна з-під примусового стягнення на користь ОСОБА_1 , відтак вони провели штучні торги, на яких спірне майно було придбано дітьми ОСОБА_3 за заниженою ціною.

Процесуальні дії у справі. Заяви (клопотання) учасників справи.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 16.03.2023 року було відкрито провадження у вказаній цивільній справі і призначено її до судового розгляду за правилами загального позовного провадження.

07.02.2024 року підготовче провадження у справі було закрито та справу призначено до розгляду у судому засіданні.

21.04.2023 року представник відповідача 4, приватного нотаріуса Кам`янського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Прожуган М.А. адвокат Похвалітий А.А. подав до суду відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог. На обґрунтування відзиву зазначено, що позивач не був власником спірного майна приміщення спортивного залу, загальною площею 297,1 кв.м., буд. АДРЕСА_1 , тому майнові права та/або інтереси не порушувались та не могли бути порушені в результаті продажу такого нерухомого майна відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 30 вересня 2016 року за № 1301/29431. Стверджує, що позивач не вказує на порушення будь-якою особою вказаного Порядку до або під час проведення електронного аукціону (торгів), тому в цій частині доводи про нібито допущені виконавцем порушення є безпідставними, а вимога про визнання недійсними електронних торгів, необґрунтованою. Державний виконавець або приватний виконавець дійсно не має права (повноважень) самостійно скасувати арешт, накладений на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову, тому як для цього нормами ЦПК України визначена окрема процедура, тому такі обтяження державним виконавцем, а також приватним нотаріусом не скасовувались, що не заперечує позивач. Посилання представника позивача на наявність арешту (обтяження), накладеного на спірне майно на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову, як на підставу для визнання недійсними електронних торгів та скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, вважає неприйнятними, тому як така позиція не ґрунтується на нормах законодавства України викладених вище, тому з цих підстав позов не підлягає задоволенню.

Також представник позивача безпідставно стверджує про наявність арешту на спірне нерухоме майно, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 23.03.2020 у справі 757/12845/20-к. Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 07.12.2020 у справі 757/12845/20-к, скасовано ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 23.03.2020 у даній справі, тому з 07.12.2020 року, у тому числі на час проведення електронного аукціону (торгів) арешту, накладеного в рамках кримінального провадження в порядку КПК України, не існувало взагалі. Вважає, що за наявності належним чином оформленого акту про проведені публічні торги (електронний аукціон), приватним нотаріусом Кам`янського міського нотаріального округу Прожуган М.А., з дотриманням вимог нормативно-правових актів України, 21.01.2021 року видане свідоцтво про придбання арештованого нерухомого майна з прилюдних торгів, реєстраційний №77 на приміщення спортивного залу № 8 по пр. Наддніпрянському у м. Кам`янське Дніпропетровської області.

26.04.2023 року приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Осельський Є.С. подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. На обґрунтування відзиву зазначив, що 24.11.2020 року приватним виконавцем, керуючись ст. 26 Закону України «Про виконавче провадження», на виконання виконавчого напису вчиненого 18.11.2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу - Патрєва Ю.П., зареєстрованого в реєстрі за № 513, про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 грошову суму 50 000 000 грн. Зобов`язання виникло на підставі договору позики, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Курковською Я.Л. 24 квітня 2010 року за реєстровим № 1077. Стягнення провадиться за період з 24 квітня 2010 року по 10 листопада 2020 року, було відкрито виконавче провадження. Того ж дня, на виконання вимог ст. 28 Закону України «Про виконавче провадження», на адресу сторін виконавчого провадження, направлено постанову про відкриття виконавчого провадження, постанову про стягнення з боржника основної винагороди та постанову про стягнення з боржника витрат виконавчого провадження. Заходами вжитими, приватним виконавцем, встановлена наявність нерухомого майна, яке зареєстровано за боржником на праві власності, що підтверджується «Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна», яка сформована 25.11.2020 року. З метою своєчасного виконання вимог виконавчого документу, 26.11.2020 року винесено постанову про арешт майна боржника, якою накладено арешт на все майно боржника - ОСОБА_3 , в межах суми звернення стягнення за виконавчим документом, з урахуванням основної винагороди та мінімальних витрат виконавчого провадження. Вказана постанова реалізована в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна (26.11.2020) та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (26.11.2020). В результаті вжитих ним заходів примусового виконання ДП «СЕТАМ» 06.01.2021 року здійснило реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів через веб-сайт в мережі Інтернет, а саме: приміщення спортивного залу, загальною площею: 297,1 кв.м, за адресою: АДРЕСА_2 , що раніше належало ОСОБА_3 на підставі договору купівлі- продажу, серія та номер 203 видане 18.03.2013 року.

Відповідно до протоколу проведення електронних торгів № 520608 від 06.01.2021 року (лот № 456820), переможцем торгів став (учасник 2) ОСОБА_2 . Стартова ціна складала 1216900,00 грн., в ході торгів «учасник 2» запропонував найвищу цінову пропозицію у розмірі 1216900,00 грн. Ціна продажу склала 2500000,00 грн., яка повністю внесена переможцем торгів, а саме: 60845,00 грн. - сума сплаченого гарантійного внеску на рахунок організатора торгів в якості гарантійного внеску, які зараховані в рахунок виконання зобов`язань по оплаті суми; 64155,00 грн., - сума додаткової винагороди організатору торгів, 2375000,00 грн.,-сума яку перераховано на депозитний рахунок приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області (продавця). Переможцем став учасник 2 - ОСОБА_2 , про що 13.01.2021 року видано відповідний акт приватного виконавця. Вважає, що вимоги позивача щодо захисту його прав в тому числі шляхом визнання недійсними електронних торгів, проведених ДП «Сетам» у межах виконавчого провадження № 63729962, скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та скасування державної реєстрації прав власності на об`єкти нерухомого майна реалізовані в межах виконавчого провадження № 63729962 є безпідставними.

09.05.2023 року представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_6 надала до суду заяву в якій просить виключити державного реєстратора, приватного нотаріуса Кам`янського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Прожуган М.А., зі складу відповідачів у даній справі, включивши її до складу третіх осіб без самостійних вимог.

17.11.2023 року ухвалою Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області заяву було задоволено.

12.09.2023 року представник відповідача ОСОБА_2 , адвокат Заєць П.Л. надав суду відзив на позовну заяву, в якій просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

На обґрунтування відзиву зазначено, що ОСОБА_2 , є добросовісним набувачем нерухомого майна, що придбане останньою на прилюдних торгах в процедурі виконавчого провадження. Тобто, ОСОБА_2 стала власником об`єкту нерухомого майна, сплативши за таке майно суму коштів, що заявлена як найвища в процесі торгів та виконавши всі вимоги, як організатора торгів, так і діючого законодавства. ОСОБА_2 не має жодного відношення до виконавчого напису, на підставі якого стягувалась заборгованості з боржника. З урахуванням того, що відкриття виконавчого провадження та проведення прилюдних торгів є виключно повноваженнями, в даному випадку приватного виконавця, то з приводу цієї обставини суду надав свої пояснення ОСОБА_7 . Натомість, звертає увагу суду на той факт, що питання законності чи незаконності даного виконавчого напису розглянуто іншим судом в рамках справи №187/1718/20 за позовом ОСОБА_1 28.09.2021 року Київським апеляційним судом винесено постанову про скасування рішення суду першої інстанції про визнання недійсним виконавчого напису та відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_1 в повному обсязі. Вважає, що питання законності чи незаконності відкриття даного виконавчого провадження та накладення приватним виконавцем Осельським Є.С. арештів на майно, вже розглянуто іншим судом в рамках справи № 160/16745/20 за позовом ОСОБА_1 13.09.2022 Третім апеляційним адміністративним судом винесено постанову, якою залишено в силі резолютивну частину рішення суду першої інстанції, яким відмовлено у визнанні незаконними дій приватного виконавця в рамках цього ж виконавчого провадження, та змінено мотивувальну частину рішення. В свої постанові суд апеляційної інстанції зазначає, що в діях приватного виконавця відсутні ознаки протиправності та перевищення наданих законом повноважень, адже Закон України «Про виконавче провадження» не зобов`язує виконавця перевіряти правдивість та об`єктивність відомостей.

Також вказує, що наявність арештів в рамках інших судових справ не є перешкодою для купівлі на конкурентних засадах майна в рамках виконавчого провадження.

23.01.2024 року представник позивача адвокат Орлова О.А. подала додаткові письмові пояснення по справі, в яких просила позовні вимоги задовольнити. На обґрунтування пояснень зазначає, що приватний виконавець перед передачею майна на торги не зробив оновлених довідок та витягів, а лише приєднав до матеріалів виконавчого провадження загальний витяг по всіх об`єктах, не переконавшись в тому, що саме на час передачі об`єкту на торги цей об`єкт не обмежений у цивільному обороті та може бути предметом прилюдних торгів. Вказує, що виконавцем було порушено порядок реалізації арештованого майна, оскільки постанова про опис та арешт нерухомого майна не містить обов`язкових реквізитів, передбачених ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження», а містить лише загальні посилання на площу та адресу об`єкту.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що рішенням Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 03 серпня 2018 року у справі № 187/998/16-ц частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 . Стягнуто солідарно з ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_8 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 ) заборгованість за договором позики від 03 вересня 2015 у загальному розмірі 576 641,31 доларів США, що згідно з офіційного курсу Національного банку України станом на 12 червня 2018 року еквівалентно 15 045 321 грн. 41 коп., що включає: основну суму боргу у розмірі 382 464,00 доларів США, що згідно офіційного курсу Національного банку України станом на 12 червня 2018 року еквівалентно 9 978 982 грн. 96 коп.; проценти за користування позикою у розмірі 175 196,94 доларів США, що згідно офіційного курсу Національного банку України станом на 12 червня 2018 року еквівалентно 4 571115 грн. 92 коп.; три проценти річних у зв`язку з простроченням виконання грошового зобов`язання у розмірі 18 980,37 доларів США, що згідно офіційного курсу Національного банку України станом на 12 червня 2018 року еквівалентно 495 222 грн. 52 коп. В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено. В задоволенні зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_8 про стягнення заборгованості та визнання грошового зобов`язання припиненим та зустрічної позовної заяви ОСОБА_8 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 про визнання зобов`язання припиненим відмовлено в повному обсязі. Стягнуто солідарно з ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_8 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 ) понесені судові витрати у зв`язку з розглядом даної справи у виді судового збору в розмірі 8 810 грн.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 12 березня 2020 року рішення Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 03 серпня 2018 року скасовано в частині солідарного стягнення з ОСОБА_3 та ОСОБА_8 на користь ОСОБА_1 судового збору у розмірі 8 810 грн, ухвалено в цій частині нове рішення. Стягнуто з ОСОБА_3 та ОСОБА_8 на користь ОСОБА_1 судовий збір по 4 405 грн із кожного. В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 05 жовтня 2020 року касаційні скарги ОСОБА_3 та ОСОБА_8 залишені без задоволення. Рішення Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 03 серпня 2018 року у складі судді Караула О. А. та постанову Дніпровського апеляційного суду від 12 березня 2020 року залишено без змін. Поновлено виконання рішення Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 03 серпня 2018 року.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Теличка В.А. від 09.04.2020 року відкрито виконавче провадження ВП № 61793655 з примусового виконання виконавчого листа від 09.04.2020 у справі № 187/998/16-ц. Постановою приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Теличка В.А. від 09.04.2020 року накладено арешт на майно ОСОБА_3 в межах суми 16555323,55 грн.

03.12.2020 року постановою приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньова М.О. відкрито ВП № 63814711 з примусового виконання виконавчого листа від 09.04.2020 у справі № 187/998/16-ц.

Постановою приватного виконавця Селезньова М.О. від 03.12.2020 року накладено арешт на все рухоме й нерухоме майно ОСОБА_3 , у тому числі приміщення спортивного залу, загальною площею 297,1 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , вбудоване приміщення № 105 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 4).

Крім того, ухвалою Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 04 листопада 2018 року у справі № № 187/998/16-ц в межах ціни позову, а саме 12074140,80 грн. накладено арешт на нерухоме майно, яке належить відповідачу, у тому числі приміщення спортивного залу (вбудоване приміщення № 105). загальна площа 297,1 кв.м. за адресою АДРЕСА_3 ; (8 282 090) - арешт.

Ухвалою Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 30.01.2018, залишеною без змін постановою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 21.05.2018, заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 04.11.2016 року частково скасовано та знято арешт з:

- земельної ділянки, площею 0.15 га, за адресою: АДРЕСА_4 ;

- квартири АДРЕСА_5 ;

- квартири АДРЕСА_6 ;

- квартир АДРЕСА_7 та АДРЕСА_8 .

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 04.12.2018 р. ухвалу Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 11 червня 2018 року про забезпечення позову залишено без змін.

Крім того, ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 11.02.2019 р. у справі № 752/2965/19 заяву представника ОСОБА_9 - ОСОБА_10 про забезпечення позову до подання позовної заяви задоволено. Накладено арешт на нерухоме майно, яке належить ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ), у тому числі приміщення спортивного залу (вбудоване приміщення №105), загальна площа: 297,1 кв.м., що знаходиться адресою: АДРЕСА_3 ; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 4.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 02.11.2020 р. у справі № 752/2965/19 скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 11.02.2019 року у справі № 752/2965/19 про накладення арешту на нерухоме майно ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ).

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 27.05.2021 року у кримінальному провадженні № 0000085 від 05.02.2021 року накладено арешт на нерухоме майно, зокрема приміщення спортивного залу, загальною площею 297,1 кв.м, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , вбудоване приміщення № 105 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 4), яке належить ОСОБА_3 .

З матеріалів справи вбачається, що 24.04.2010 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 було укладено договір позики, відповідно до якого ОСОБА_3 отримав від ОСОБА_4 грошові кошти у розмірі 51 000 000 грн. з кінцевим терміном повернення 20.11.2021 року, з урахуванням того, що 50 000 000 грн. ОСОБА_3 зобов`язаний був повернути до 10.11.2020 року, а 1 000 000 грн. до 20.11.2021 року.

Відповідно до виконавчого напису № 513 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Патрєвої Ю.П. від 18.11.2020 року, з ОСОБА_3 було стягнуто на користь ОСОБА_4 за договором позики, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Курковською Я.Л. 24.04.2010 року за реєстровим № 1077, грошову суму у розмірі 50 000 000 грн. за період з 24.04.2010 року по 10.11.2020 року.

24.11.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Осельським Є.С. було відкрито виконавче провадження № 63729962 щодо примусового виконання виконавчого напису № 513, виданого 18.11.2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Патрєвою Ю.П., в частині стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 грошової суми у розмірі 50 000 000 грн.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Осельським Є.С. 25.11.2020 року було зроблено запит щодо об`єктів нерухомого майна ОСОБА_3

26.11.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Осельським Є.С. було винесено постанову про арешт майна боржника та постанови про опис та арешт майна у ВП № 63729962, відповідно до якої було накладено арешт на все майно боржника, створено заяви про реєстрацію обтяження та описано майно боржника.

Приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Осельський Є.С. подав заявки до ДП «СЕТАМ» для публікації нерухомого майна: приміщення спортивного залу, загальною площею 297,1 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 ,вбудоване приміщення № 105.

В рамках виконання виконавчого напису було продано 06.01.2021 року на прилюдних торгах, проведених ДП «СЕТАМ» на замовлення приватного виконавця Осельського Є.С., наступні об`єкти нерухомого майна: приміщення спортивного залу, загальною площею 297,1 кв.м, розташована за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 104), яке належить ОСОБА_3 . Покупцем стала ОСОБА_2 (донька ОСОБА_3 ).

Результати прилюдних торгів 21.01.2021 р. оформлені приватним нотаріусом Кам`янського міського нотаріального округу Прожуган М.А., шляхом видачі ОСОБА_2 свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: № 77.

Оцінка судом доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За змістом частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою, третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги (близький за змістом підхід застосував Верховний Суд України у висновку, викладеному у постановах від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12 та від 13 лютого 2013 року у справі № 6-174цс12 і Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23 жовтня 2019 року у справі № 922/3537/17 (провадження № 12-127гс19)).

Вказане підтверджують приписи частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України.

Так, у статті 650 ЦК України закріплено такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, які мають встановлювати особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і зміст припису частини четвертої статті 656 ЦК України, згідно з яким до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

За змістом частини другої статті 638 та частини першої статті 640 ЦК України моментом укладення договору купівлі-продажу на прилюдних торгах є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту пропозиції останнього щодо ціни. Оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Тимчасове положення не передбачало. Підставою набуття у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, є договір купівлі-продажу та дії, спрямовані на передання такого майна у володіння покупця, що підтверджують відповідний протокол, акт про проведені прилюдні торги та державна реєстрація права власності за покупцем, а не свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19)).

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складення за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів, є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі №678/301/12 (провадження № 14-624цс18) викладено правовий висновок про те, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем, відповідно, є переможець електронних торгів.

Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами першою-третьою та частинами п`ятою, шостою статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 ЦК України).

Однак підставою визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушень вимог закону при проведенні прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Отже, не лише недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, є способом захисту та підставою для визнання прилюдних торгів недійсними (див. постанови Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15 та від 12 жовтня 2016 року у справі № 6-1981цс16).

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку проведення електронних торгів та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Тобто для визнання судом торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання торгів недійсними (порушення правил проведення торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Як наявність підстав для визнання оспорюваного правочину недійсним, так і порушення суб`єктивного цивільного права або інтересу особи, яка звернулася до суду, має встановлюватися саме на момент вчинення оспорюваного правочину.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі Порядок).

Згідно з Розділом 1 п. 1 Порядку, арештоване майно (далі - майно) - рухоме або нерухоме майно боржника (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та цінних паперів), на яке звернено стягнення і яке підлягає примусовій реалізації; електронний аукціон - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних аукціонів, за яким його власником стає учасник, який під час аукціону запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до абз. 1 п. 3 розділу II Порядку, виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім-шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Абзацами 3-5 п. 4 розділу II Порядку визначено, що приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) до Системи. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. Організатор повертає заявку на реалізацію майна приватному виконавцю у разі зупинення або припинення діяльності приватного виконавця відповідно до Закону України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

У постанові від 21 червня 2023 року в справі № 369/5218/19 (провадження № 61-8512св22) Верховний Суд послався на пункти 45-47 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року в справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19) та зазначив, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу і така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 1-3 та частинами 5, 6 статті 203 ЦК, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Разом із тим, порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону), підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема, частиною сьомою статті 24, частиною четвертою статті 26, частиною третьою статті 32, частиною третьою статті 36, частиною другою статті 57, статтями 55, 85 цього Закону).

У постанові Верховного Суду України від 29.11.2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16.

У постанові Верховного Суду від 19.03.2021 року у справі № 1533/660/2012 (провадження № 61-3485св20) визначено, що «для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює».

З матеріалів справи вбачається, що за позовом ОСОБА_1 було відкрито провадження у справі № 187/1718/20 про визнання виконавчого напису, на підставі якого було проведено прилюдні торги з реалізації майна ОСОБА_3 , таким, що не підлягає виконанню.

Постановою Верховного Суду у цій справі від 19.06.23 р., було роз`яснено, що: «Вчинення правочину, в тому числі укладеного за наслідками прилюдних торгів, який кредитор боржника вважає фраудаторним, не позбавляє кредитора звернутися з відповідним позовом про визнання такого правочину недійсним. Вирішення спору щодо фраудаторності правочину не вимагає попереднього звернення кредитора до суду з іншими позовами, з метою створення передумов для заявлення основного позову».

Таким чином ОСОБА_1 , як кредитор ОСОБА_3 , має право оскаржити правочин з відчуження майна останнього, в т.ч. через прилюдні торги і не повинен для цього створювати передумови у вигляді оскарження виконавчих документів, на підставі яких відбулися торги, або дій виконавця.

За змістом статті 52 Закону України Про нотаріат, про всі нотаріальні дії, вчинені нотаріусами робиться запис у реєстрах для реєстрації нотаріальних дій після того, як нотаріус зробить посвідчувальний напис на документі або підпише документ, що ним видається.

Кожна нотаріальна дія реєструється під окремим порядковим номером. Номер, під яким нотаріальна дія зареєстрована, зазначається на документі, що видається нотаріусом, чи в посвідчувальному написі. Кожний нотаріус веде окремий реєстр.

Запис у реєстрі є доказом вчинення нотаріальної дії.

Як вбачається з офіційної відповіді Департаменту нотаріату та державної реєстрації, в архівних документах приватного нотаріуса Курковської Я.Л., яка зазначена на договорі позики, як нотаріус, що його посвідчив, в наряді № 02-33 «Реєстр для реєстрації нотаріальних дій» за 2010рік відсутній запис за реєстровим № 1077 від 24.04.2010р., а також відсутній договір за реєстровим № 1077 від 24.04.2010р.

Отже, відсутність у Реєстрі для реєстрації нотаріальних дій за 2010-й рік приватного нотаріуса ОСОБА_11 запису щодо посвідчення ним договору позики за реєстровим № 1077 від 24.04.2010р, свідчить про те, що правочин не укладався та нотаріально не посвідчувався.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини; інші юридичні факти (пункти 1, 4 ч. 2 ст. 11 ЦК України).

За приписами частин 1-3 ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 209 ЦК України, правочин, який вчинений у письмовій формі, підлягає нотаріальному посвідченню лише у випадках, встановлених законом або домовленістю сторін.

Згідно із ч. 1 ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. 1-3, 5 та 6 ст. 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Таким чином, виходячи з аналізу наведених норм, обставин справи у даній справі встановлено, що договір позики від 24.04.2010р. є нікчемним, оскільки вказаний договір ніколи не укладався та не реєструвався згідно з вимогами закону, адже у реєстрі для реєстрації нотаріальних дій приватного нотаріуса Курковської Я.Л. за 2010 рік, том №2 за 24.04.2010 відсутній запис про вчинення нотаріальної дії за реєстровим № 1077.

Таким чином, виконавчий напис, вчинений на підставі договору позики від 24.04.2010 не підлягав виконанню.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта (реєстраційний номер № 4), приватним нотаріусом Кам`янського районного нотаріального округу Прожуган М.А. 21.01.2021 року було зареєстровано право власності на приміщення спортивного залу, загальною площею 297,1 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , вбудоване приміщення № 105 за ОСОБА_2 , на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, реєстр.№ 77 від 21.01.2021.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Згідно з частинами першою та третьої статті 50 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на об`єкти нерухомого майна здійснюється у разі відсутності в боржника достатніх коштів чи рухомого майна.

У разі звернення стягнення на об`єкт нерухомого майна виконавець здійснює в установленому законом порядку заходи щодо з`ясування належності майна боржнику на праві власності, а також перевірки, чи перебуває це майно під арештом.

Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно.

Заборона відчуження або арешт майна, які накладаються судом для забезпечення позову про стягнення грошових коштів, мають на меті подальше звернення стягнення на таке майно у разі задоволення позову. Іпотека або арешт нерухомого майна, що накладається виконавцем у межах виконавчого провадження, мають ту ж саму мету. Тому іпотека або арешт, що зареєстровані в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно раніше, мають вищий пріоритет, ніж заборона відчуження або арешт майна, накладені судом, які були зареєстровані пізніше.

Аналогічні правові висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 922/3537/17 (провадження № 12-127 гс 19).

Враховуючи зазначене, суд вважає, що приватному виконавцю була відома інформація, що на все майно ОСОБА_3 вже накладено арешт в межах іншого виконавчого провадження та арешти, які накладені ухвалами судів, що свідчить про проведення прилюдних торгів із порушенням положень Порядку реалізації арештованого майна.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що електронні торги, проведені ДП СЕТАМ у межах виконавчого провадження № 63729962 та оформлені протоколом від 06.01.2021 року № 520608 та Актом від 13.01.2021 року, що відбулися 06.01.2021 року щодо реалізації Приміщення спортивного залу, загальною площею 297,1 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , вбудоване приміщення № 105 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 4), яке належало ОСОБА_3 , слід визнати недійсними.

Вирішуючи вимоги позивача про скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та скасування державної реєстрації права власності, суд керується наступним.

Відповідно до частини четвертої статті 334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» право власності на нерухоме майно підлягає державній реєстрації.

Отже, одночасно з набуттям особою у володіння нерухомого майна шляхом державної реєстрації за нею права власності така особа за наявності правових підстав набуває право власності на таке майно.

Відтак, підставою набуття у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, є договір купівлі-продажу (укладення якого підтверджується протоколом приданих торгів) та дії сторін, спрямовані на передання нерухомого майна у володіння покупця (затвердження акта про проведені прилюдні торги, видача або надсилання його покупцю, звернення покупця до державного реєстратора з метою державної реєстрації права власності за покупцем).

На підтвердження виконання договору з боку покупця виконавець виносить постанову про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу. Подальші дії покупця (стягувача) та виконавця спрямовані на передання нерухомого майна у володіння покупця. З цією метою виконавець складає акт та видає або надсилає його покупцю, покупець отримує свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, якщо вони не відбулися (стаття 72 Закону України «Про нотаріат»), звертається до державного реєстратора з метою державної реєстрації права власності за покупцем.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація права власності проводиться, зокрема, на підставі виданого нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, чи їх дублікатів.

У постанові від 28 червня 2023 року в справі № 212/11434/21 (провадження № 61-4651св23) Верховний Суд зазначив, що «видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) є передбаченою пунктом 5 частини першої статті 34 Закону України «Про нотаріат» окремою нотаріальною дією, спрямованою на посвідчення відповідного права переможця аукціону, тобто є юридичним оформленням факту, що відбувся на підставі правочину. На відміну від дій із нотаріального посвідчення правочинів, нотаріус, який вчиняє нотаріальну дію з видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, не встановлює дійсні наміри сторін до вчинення правочину, відсутність заперечень щодо кожної з умов правочину, а перевіряє тільки факт набуття права власності на нерухоме майно конкретним набувачем і підтвердження цього права внаслідок проведення прилюдних торгів (близькі за змістом висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 02 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19 (пункти 6.21, 6.22). Визнання недійсним свідоцтва як документа, який видав нотаріус для підтвердження права власності переможця аукціону (покупця), не захистить ні інтерес кредитора у поповненні (недопущенні зменшення) ліквідаційної маси боржника, ні такий же інтерес самого боржника. Цей документ не породжує жодного права. Тому позовна вимога про визнання його недійсним не є належним способом захисту (пункти 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 06 липня 2022 року в справі № 914/2618/16 (провадження № 12-25гс21)».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 липня 2022 року в справі №914/2618/16 (провадження № 12-25гс21) вказано, що визнання недійсним свідоцтва як документа, який видав нотаріус для підтвердження права власності переможця аукціону (покупця), не захистить ні інтерес кредитора у поповненні (недопущенні зменшення) ліквідаційної маси боржника, ні такий же інтерес самого боржника. Цей документ не породжує жодного права. Тому позовна вимога про визнання його недійсним не є належним способом захисту.

Отже, свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, не є правовстановлюючим документом, а лише підтверджує вчинення сторонами дій, спрямованих на передання нерухомого майна у володіння покупцю. Сама по собі видача свідоцтва не тягне переходу права власності на нерухоме майно від боржника до покупця. Відповідно до частини четвертої статті 334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Тому свідоцтво є лише підставою для державної реєстрації права власності за покупцем, але не є правовстановлюючим документом, і вичерпує свою дію із здійсненням такої реєстрації.

Таким чином, у задоволенні вимоги щодо скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів слід відмовити, оскільки вона не є належним способом захисту.

Частиною 3 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню.

У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). Державна реєстрація набуття, зміни чи припинення речових прав у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, проводиться без подання відповідної заяви заявником та справляння адміністративного збору на підставі відомостей про речові права, що містилися в Державному реєстрі прав. У разі відсутності таких відомостей про речові права в Державному реєстрі прав заявник подає оригінали документів, необхідних для проведення державної реєстрації набуття, зміни чи припинення речових прав.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги щодо скасування державної реєстрації права власності підлягають задоволенню.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 82, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області - Осельського Євгена Сергійовича, Державного підприємства СЕТАМ, ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Державний реєстратор - Приватний нотаріус Кам`янського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Прожуган Марія Анатоліївна, про визнання недійсними результатів прилюдних торгів, скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та скасування державної реєстрації права власності - задовольнити частково.

Визнати недійсними електронні торги, проведені ДП СЕТАМ у межах виконавчого провадження № 63729962 та оформлені протоколом від 06.01.2021 року № 520608 та Актом від 13.01.2021 року, що відбулися 06.01.2021 року щодо реалізації Приміщення спортивного залу, загальною площею 297,1 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , вбудоване приміщення № 105 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 4), яке належало ОСОБА_3 .

Скасувати державну реєстрацію права власності на Приміщення спортивного залу, загальною площею 297,1 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , вбудоване приміщення № 105 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 4) на користь ОСОБА_2 згідно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 40202642 від 21.01.2021 Прожуган М.А., приватного нотаріуса Кам`янського міського нотаріального округу, видане ОСОБА_2 .

В задоволенні інших позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області - Осельського Євгена Сергійовича, Державного підприємства СЕТАМ, ОСОБА_2 , на користь ОСОБА_1 судовий збір в рівних частинах по 4135,00 грн. з кожного.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у тридцятиденний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складення повного судового рішення 24.01.2025 року.

Суддя Т.О. Решетник