Справа № 569/2838/25
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

12 лютого 2025 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Кучина Н.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту постійного спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

11 лютого 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаною заявою, відповідно до якої просить суд встановити факт постійного спільного проживання із ОСОБА_4 у період з 19 вересня 2012 року однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Вивчивши матеріали заяви, вважаю, що її слід залишити без руху, надавши заявнику термін для усунення недоліків, виходячи з такого.

За положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного, позовного провадження (загального або спрощеного) та окремого провадження.

Згідно з ч. 7 ст. 19 ЦПК України окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

За змістом частини четвертої статті 294 ЦПК України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника та заінтересованих осіб, про яких заявник вказує у заяві до суду.

Права заінтересованих осіб знаходяться у юридичному зв`язку із суб`єктивними правами заявників і зумовлюються встановленням юридичного факту. Інтереси заінтересованих осіб можуть суперечити інтересам заявника. Отже, притягнення (вступ) цих заінтересованих осіб має важливе практичне значення, оскільки вони мають можливість у процесі розгляду справи про встановлення юридичного факту заявити про порушення чи оспорювання їхніх суб`єктивних прав.

Заінтересовані особи беруть участь у справах окремого провадження з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави. Але на відміну від заявника ці особи самі не звертаються до суду із заявою, а вступають у вже розпочатий процес з власної ініціативи або притягуються до участі у справі судом.

Нормами процесуального законодавства не передбачено права суду за власною ініціативою залучати до участі у справі заінтересованих осіб.

У поданій заяві, вказано учасників справи, як позивач та відповідач 1, відповідач 2, відповідач 3, проте учасниками у справах окремого провадження є заявники, заінтересовані особи, які є спеціальними суб`єктами цього виду провадження.

Таким чином, заява не відповідає вимогам статей 294 ЦПК України, а тому суд приходить до висновку про залишення заяви без руху та встановлення заявнику строку для приведення даної заяви у відповідність до норм ЦПК України.

Керуючись ст.ст.175,177,185 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту постійного спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу -залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк 10 днів з дня отримання ухвали для виправлення недоліків, а саме, вказати належний процесуальний статус учасників процесу.

Роз`яснити заявнику, що у випадку невиконання вимог даної ухвали, заява вважатиметься не поданою та буде йому повернута.

Копію ухвали направити для виконання заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Г. Кучина