Провадження №: 2/755/30/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" лютого 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Гаврилової О.В.,

за участю секретаря - Зілінської М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Згідно заявлених вимог, позивач просила суд визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 17 жовтня 2024 року відкрито провадження в даній цивільній справі за правилами спрощеного провадження з повідомленням сторін та призначено судове засідання.

В судове засідання учасники справи не з`явились, позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просила залишити позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши заяву позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного процесу сторони у справі на власний розсуд розпоряджаються наданими їм законом правами щодо предмета спору (частина 3 статті 13 ЦПК України), а суд на засадах змагальності сторін, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, може лише сприяти учасникам судового процесу в реалізації таких прав, ураховуючи при цьому засади (принципи) верховенства права, рівності учасників процесу перед законом та судом.

Відповідно до п. 5 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

З огляду на викладене суд убачає підстави для залишення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням без розгляду, у зв`язку з надходженням відповідної заяви позивача.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 2-5, 12, 13, 257, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: