УХВАЛА

14 лютого 2025 року місто Київ

Справа № 635/1029/22-ц

Апеляційне провадження № 22-ц/824/296/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Желепи О. В. (суддя-доповідач), суддів: Мазурик О. Ф., Поливач Л.Д.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Желепи О.В. від розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на заочне рішення Печерського районного суду міста Києва від 30 грудня 2022 року (ухвалене у складі судді Остапчук Т.В., інформація щодо дати повного тексту відсутня)

у справі за позовом ОСОБА_1 до Верховної Ради України про визнання протиправним бездіяльність та відшкодування моральної шкоди

ВСТАНОВИВ

Заочним рішенням Печерського районного суду міста Києва від 30 грудня 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, ОСОБА_1 05 жовтня 2023 року засобами поштового зв`язку подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, в порядку ст. 355 ЦПК.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 жовтня 2023 року справу призначено судді-доповідачу Желепі О.В., судді які входять до складу колегії: Мазурик О.Ф., ОСОБА_3.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 жовтня 2023 року витребувано з Печерського районного суду м. Києва цивільну справу №635/1029/22-ц.

13 лютого 2025 року на електронну адресу Київського апеляційного суду ОСОБА_1 подав заяву про відвід судді-доповідача Желепи О.В. від подальшого розгляду апеляційної скарги у зв`язку з недовірою до судді та наявність сумнівів в її об`єктивності та неупередженості.

Обґрунтовуючи відвід, зазначає, що судом першої інстанції довгий час ігноруються листи апеляційного суду про витребування матеріалів цивільної справи або відновлення таких матеріалів, у зв`язку з чим ОСОБА_1 звернувся до Київського апеляційного суду про постановлення окремої ухвали апеляційного суду про персональне зобов`язання голови місцевого суду надати матеріали справи протягом встановленого часу. Зазначає, що суддя Желепа О.В. обрала неефективний захід, а саме повторне витребування справи, у зв`язку з чим вважає, що Желепа О.В. потурає суду першої інстанції та його голові у ненаправлені матеріалів справи до апеляційного суду. Враховуючи, що дана заява несе особливе значення для ОСОБА_1 , просить розглянути її за його участю та участю представників громадськості.

Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 16 січня 2025 року суддю ОСОБА_3 звільнено з посади судді Київського апеляційного суду у зв`язку з поданням заяви про відставку, у зв`язку з чим протоколом автоматичної зміни складу колегії суддів замінено Немировську О.В. на Поливач Л.Д.

За приписами статті 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі (ч. 1). Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу (ч.2).

За приписами ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

У заяві про відвід судді ОСОБА_1 не наведено достатніх обґрунтувань необхідності розгляду вказаної заяви з повідомленням учасників справи, зокрема з обов`язковою участю заявника.

Обставин, за яких розгляд заяви ОСОБА_1 про відвід необхідно проводити у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, колегією суддів не встановлено.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку про розгляд заяви ОСОБА_1 про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Як зазначив Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості. Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у певній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення ЄСПЛ у справі «Hauschildt проти Данії» від 24 травня 1989 року).

Неупередженість має одночасно існувати як фактично (суб`єктивний тест), так і має бути забезпечена її розумна видимість (об`єктивний тест) (рішення ЄСПЛ у справі «Мікаллеф проти Мальти» від 15 жовтня 2009 року, «Rustavi 2 Broadcasting Company Ltd та інші проти Грузії» від 18 липня 2019 року).

Щодо суб`єктивного критерію, то немає підстав стверджувати, що суддя Желепа О.В. виявила особисту упередженість до заявника чи до розгляду справи за його участю у цьому провадженні. Презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного. Таких доказів щодо судді Желепи О.В. немає.

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним є те, чи можуть бути побоювання заявника щодо відсутності безсторонності у судді об`єктивно виправданими.

Відповідно до статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Як вбачається зі змісту заяви про відвід, Скотаренко Р.А. вважає, що суддя Желепа О.В. умисно вчиняє неефективні заходи на витребування матеріалів справи у суду першої інстанції.

Як зазначено вище ухвалою Київського апеляційного суду від 13 жовтня 2024 року витребувано з Печерського районного суду м. Києва цивільну справу №635/1029/22-ц. Обґрунтовано це тим, що апеляційна скарга містить клопотання про поновлення строку, апеляційний суд позбавлений можливості вирішити дане питання та питання про прийняття апеляційної скарги без матеріалів справи.

Київський апеляційний суд в період з жовтень 2023 року по теперішній час неодноразово здійснював нагадування до Печерського районного суду м. Києва щодо виконання ухвали суду апеляційної інстанції та направлення матеріалів цивільної справи №635/1029/22-ц для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

На нагадування суду апеляційної інстанції, керівник апарату Печерського районного суду м. Києва, неодноразово надавав відповідь про те, що на день формування листа (відповіді), у зв`язку з пошуком, неможливо направити до Київського апеляційного суду за запитом, зокрема, судову справу № 635/1029/22-ц. Пошук справи триває, по виявленню справа буде невідкладно направлена до Київського апеляційного суду.

З травня 2024 року у зв`язку з ненадходженням матеріалів справи Київським апеляційним судом у листах про витребування справи зазначається, що суду першої інстанції необхідно терміново вжити заходи передбаченими ст.ст. 489, 493 ЦПК України для відновлення втраченого судового провадження та Голові повідомити апеляційний суд про дату, на яку призначено такий розгляд.

Зазначений лист також направлено ОСОБА_1 , який ним отримано 12 червня 2024 року, відповідно до розписки на рекомендованому повідомлені.

Разом з тим будь яких відомостей щодо вжиття відповідних заходів від Печерського районного суду міста Києва до Київського апеляційного суду не надходило. З Єдиного державного реєстру судових рішень та сайту «Судова влада» також не вбачається, що учасниками справи або судом ініційовано відновлення втраченого судового провадження

Апеляційний суд звертає увагу, що відповідно до ст. 489 ЦПК України, втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду. Відповідно до ст. 490 ЦПК України, заява про відновлення втраченого судового провадження подається до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції.

За таких обставин, суддя-доповідач не може додатковим чином вплинути на швидкість розшуку та відправки матеріалів цивільної справи до суду апеляційної інстанції або на ініціювання відновлення втраченого судового провадження.

Крім того суддя апеляційного суду не є керівником голови Печерського районного суду м. Києва і не уповноважена здійснювати контроль за виконанням головою суду його посадових обов`язків. Посилання на не постановлення окремої ухвали щодо бездіяльності голови суду не свідчить про неупередженість судді, так як відповідно до ч. 1 ст. 262 ЦПК України, окрема ухвала поставляється при вирішенні спору, що є неможливим без матеріалів цивільної справи.

Обставини, на які посилається ОСОБА_1 як на підставу для відводу судді, не є об`єктивно виправданими та не дають підстав для обґрунтованого сумніву в неупередженості та об`єктивності судді Желепи О.В. при подальшому розгляді цієї справи.

Отже, відвід судді Київського апеляційного суду Желепи О.В. слід визнати необґрунтованим та передати вирішення питання про відвід судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, в порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 36, 40, 259-261 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

УХВАЛИВ

Відвід ОСОБА_1 судді-доповідачу Желепі О.В. у справі за його позовом до Верховної Ради України про визнання протиправним бездіяльність та відшкодування моральної шкодивизнати необґрунтованим та передати вирішення питання про відвід іншому судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, в порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді: