19.02.2025 Справа №469/1201/24
У Х В А Л А

19 лютого 2025 року с-ще Березанка

Березанський районний суд Миколаївської області у складі головуючого судді Гапоненко Н.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство «Медиус-Плюс» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання іпотеки припиненою, а права іпотеки відсутнім,-

в с т а н о в и в :

04 лютого 2025 року представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство «Медиус-Плюс» адвокат Величко М.М. направив на електронну пошту Березанського районного суду Миколаївської області клопотання про витребування доказів.

У зв"язку із витребуванням справи Миколаївським апеляційним судом можливість прийняття судом клопотання представника позивача вирішується судом після повернення матеріалів справи до суду.

Вказане клопотання не може бути прийнято судом до розгляду з таких підстав.

Відповідно до ч.2 ст.183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до частин першої, четвертої та восьмої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису або іншого засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з частиною восьмою статті 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Пунктами 27, 44 частини першої статті 1 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» визначено, що кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.

Частинами першою, третьою статті 6, частиною першою статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

З довідки відповідального працівника апарату Березанського районного суду Миколаївської області вбачається, що при перевірці документа, який надійшов на офіційну електронну адресу суду 04 лютого 2025 року о 10.38 від відправника ОСОБА_3 , виявлено відсутність кваліфікованого електронного підпису відправника.

Тому вказане клопотання вважається таким, що не підписане особою, яка його подала.

За приписами частини четвертої статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи те, що подане клопотання не підписане кваліфікованим електронним підписом, то відповідно до частини 4 статті 183 ЦПК України воно підлягає поверненню заявнику без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 183, 258-261 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство «Медиус-Плюс» адвоката Величко М.М. від 04 лютого 2025 року про витребування доказів повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити, що повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню з ним до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення клопотання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя