г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/2984/24
Номер провадження 2-р/213/1/25
У Х В А Л А

про відмову у роз`ясненні судового рішення

12 лютого 2025 року м. Кривий Ріг

Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді Попова В.В., розглянувши заяву ПрАТ "Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат" про роз`яснення судового рішення,-

ВСТАНОВИВ:

26.09.2024 представник ПрАТ "Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат" - адвокат Львов А.Л. звернувся до суду з даною заявою, в якій просить роз`яснити рішення Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06.09.2024 року за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» про відшкодування моральної шкоди, завданої втратою працездатності внаслідок професійного захворювання, а саме: "Роз`яснити, чи повинен Відповідач при добровільній виплаті відшкодування Позивачеві суми моральної шкоди виконати функції податкового агенту та утримати передбачені законодавством податки та загальнообов`язкові збори з суми такого відшкодування за рахунок Позивача?".

02.10.2024 представник ПрАТ «ІнГЗК» повторно звернувся до суду із заявою про роз`яснення рішення Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06.09.2024 року, яка мотивована тим, що формулювання «…без утримання податку…» може розумітися та тлумачитись двояко: одне тлумачення полягає в тому, що сума визначена без урахування податку. Тоді питання утримання податків повинно вирішуватись згідно із законодавством, яке діє на час отримання та виплати доходу (виконання рішення), а суд лише визначив суму моральної шкоди, не торкаючись питань оподаткування. Зазначена правова позиція узгоджується із постановою Верховного Суду від 07.10.2020 у справі №523/14396/19, де зазначено: «… оскільки справляння і сплата податку з доходів фізичних осіб є обов`язком працівника, податковим агентом якого в силу закону виступає роботодавець, суд, задовольняючи вимоги про оплату праці, визначає суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що вказує в резолютивній частині рішення…». Інше тлумачення полягає в тому, що слова «…без урахування утримання податку…» відносяться до слова «…стягнути…» і означають, що стягнення повинно бути в будь якому випадку без утримання податку, незалежно від правил оподаткування, що діють на час виплати доходу. Посилаючись на викладене, просить суд: роз`яснити, чи відносяться в резолютивній частині судового рішення слова «…без утримання податку…» саме до розміру визначеної судом суми моральної шкоди, або чи відносяться ці слова саме до слова «стягнути», тобто до самого процесу виконання рішення суду?; чи присуджена до стягнення сума вказана вже з вирахуванням податків, зборів, та обов`язкових платежів, одержувачем яких є Державний бюджет України, чи без такого?; чи визначена зазначена сума відшкодування моральної шкоди як така, що не підлягає зменшенню на суму податку на доходи фізичних осіб та військового збору, які сплачуються податковим агентом в момент виконання судового рішення? Або із зазначеної суми підлягають вирахуванню податок на доходи фізичних осіб та військовий збір, а різницю необхідно сплатити на користь стягувача?; у разі, якщо зазначена сума відшкодування моральної шкоди не підлягає зменшенню на суму податку на доходи фізичних осіб та військового збору, у який спосіб відповідач, який виступає в ролі податкового агенту, повинен сплатити податок на доходи фізичних осіб та військовий збір, які визначені діючими нормами Податкового кодексу України?

В період часу з 14.10.2024 по 10.02.2024 матеріали цивільної справи №213/2984/24 знаходились на розгляді в Дніпровському апеляційному суді, в зв`язку з поданням Приватним акціонерним товариством "Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат" апеляційної скарги на рішення Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 вересня 2024 року. Повернуті на адресу Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області та передані в провадження судді 11.02.2025.

Оскільки, справа розглядалась в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, суд здійснює розгляд даної заяви без участі сторін у справі.

Розглянувши заяви про роз`яснення судового рішення, суд прийшов до висновку, що заяви не підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Питання роз`яснення судового рішення врегульоване статтею 271 ЦПК України.

Так, відповідно до частини 1 статті 271 ЦПК України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Аналіз вищезазначеної норми дає підстави для висновку про те, що роз`яснення судового рішення за своєю правовою суттю є одним із способів усунення його недоліків, яке не передбачає виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли не дотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

За загальними нормами права, роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Як встановлено судом, заявник просить роз`яснити питання щодо оподаткування стягнутих сум з метою виконання відповідачем своїх обов`язків як податкового агента при їх виплаті на користь позивачки моральної шкоди та зазначити обов`язок роботодавця по відрахуванню податків та обов`язкових платежів із суми, яка підлягає стягненню на користь позивача.

Проте, чинним законодавством передбачено механізм надання роз`яснення змісту судового рішення, а не роз`яснення питань нарахування та виплати податків і зборів із суми, присудженої за рішенням суду, при виконанні відповідного судового рішення.

Таким чином, із поданої заяви вбачається, що до порушених заявником питань не може бути застосовано механізм, визначений статті 271 ЦПК України.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяв ПрАТ "Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат" про роз`яснення судового рішення.

Керуючись статтею 271 ЦПК України,-

постановив:

Відмовити ПрАТ "Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат" у задоволенні заяв про роз`яснення рішення Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 вересня 2024 року у справі №213/2984/24.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складення ухвали та підписання її суддею 12 лютого 2025 року.

Головуючий суддя В.В.Попов.