18.02.2025 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:
головуючого судді Кузьміної О.І.,
за участю секретаря Савицького В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом адвоката Харченко Дмитра Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Адвокат Харченко Дмитро Миколайович звернувся до суду з вказаною позовною заявою, в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, мотивуючи свої позовні вимоги тим, що позивач ОСОБА_1 є власником житлового будинку АДРЕСА_1 , проживає та зареєстрований у вказаному житловому будинку. В житловому будинку крім позивача та членів його сім`ї зареєстрована відповідач ОСОБА_2 його донька, однак вона не проживає за вказаною адресою з 2більше 10 років. Особистих речей у житловому будинку не має, вона не користується жилим приміщенням, як член сім`ї, комунальні платежі не сплачує, в утриманні житла участі не бере. Просить усунути позивачу перешкоди у користуванні належним йому житловим будинком та визнати відповідача ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням житлового будинку АДРЕСА_1 .
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.12.2024 року відкрито провадження у справі та розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, надали заяву, в якій вимоги позивача підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити, не заперечували проти винесення заочного рішення та розглянути справу без їх участі.
Відповідач в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила. Заяв, клопотань чи відзиву до суду не надав.
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до договору дарування житлового будинку від 20.09.2008 року посвідченого державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори Семенихіною В.І, позивач ОСОБА_1 є власником житлового будинку АДРЕСА_1 .
Відповідно до довідки Степанівського старостинського округу Херсонської міської ради від 14.10.2024 року за № 395, позивач ОСОБА_1 , його дружина ОСОБА_3 , донька ОСОБА_4 , онук ОСОБА_5 , онук ОСОБА_6 , зареєстровані та проживають за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідач ОСОБА_2 , яка є донькою позивача ОСОБА_1 зареєстрована за вказаною адресою, але не проживає більше 10 років.
Згідно актів обстеження житлово-побутових умов сім`ї позивача ОСОБА_1 від 07.10.2010 року та 27.07.2015 року, складених виконавчим комітетом Степанівської сільської ради та акту підтвердження фактичного місця проживання позивача ОСОБА_1 та членів його сім`ї від 15.10.2024 року, складеного Степанівським округом Херсонської міської ради Херсонського району Херсонської області, за адресою: АДРЕСА_1 проживають позивач ОСОБА_1 , його дружина ОСОБА_3 , донька ОСОБА_4 , онук ОСОБА_5 та онук ОСОБА_6 , відповідач ОСОБА_2 , яка є донькою позивача ОСОБА_1 , зареєстрована за вказаною адресою, але не проживає більше 10 років.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Статтею 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до вимог ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.
Відповідно до ст. 47 Конституції України кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше, як на підставі закону за рішенням суду.
За статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місце знаходження майна.
Відповідно до частини першої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно з ст.405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.
За змістом зазначених норм матеріального права правом користування житлом, який знаходиться у власності особи, мають члени сім`ї власника нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням, а також інші особи, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство.
Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час.
Згідно з ст.156 ЖК України члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. За згодою власника будинку (квартири) член його сім`ї вправі вселяти в займане ним жиле приміщення інших членів сім`ї. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей згоди власника не потрібно. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням.
Судом також встановлено, що відповідач ОСОБА_2 , яка є донькою позивача ОСОБА_1 , більше 10 років не проживає у спірному житловому будинку належному позивачу, в будинку відсутні її речі, вона не користується жилим приміщенням, як член сім`ї, комунальні платежі не сплачує, в утриманні житла участі не бере, що підтверджується матеріалами справи.
Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно зі ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
На підставі викладеного, встановивши обставини, якими обґрунтовується позов, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приймаючи до уваги, що відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ, суд приходить до висновку про наявність законних підстав для ухвалення рішення про задоволення позову ОСОБА_1 про усунення позивачу перешкод у користуванні належним йому житловим будинком та визнання відповідача ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .
Керуючись ст.ст. 317, 319, 391, 405 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76, 77, 81, 141, 258, 259, 263-265, 268, 274, 277-279, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Позов адвоката Харченко Дмитра Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням будинку АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Херсонського апеляційного суду в порядку ст. 355 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
СуддяО. І. Кузьміна