Справа №523/9117/23
Провадження №2/504/551/25
Комінтернівський районний суд Одеської області
УХВАЛА

17.02.2025с-ще Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:

Головуючого судді - Барвенко В.К.,

секретаря- Ориник М.В., -

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні, в залі суду № 5, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «СІ РЕСТ» , про розірвання договору оренди нерухомого майна, стягнення боргу за договором оренди, стягнення збитків, судових витрат, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду із позовом до відповідача, яким просив суд розірвати договір оренди від 28.09.2021 року № 07 між ОСОБА_1 та ПП «СІ РЕст», стягнути з ПП «Сі Рест» на користь ОСОБА_1 орендну плату з розрахунку на дату фактичного винесення рішення у справі, стягнути з ПП «Сі Рест» на користь ОСОБА_1 визначену висновком експерта вартість нанесених збитків майну, стягнути судові витрати в сумі 22500 грн.

Ухвалою судді Комінтернівського районного суду Одеської області від 07.07.2023 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 07.08.2023 року відмовлено у забезпеченні позову.

Ухвалою Одеського апеляційного суду Одеської області від 26.04.2024 року витребувано до суду апеляційної інстанції матеріали цивільної справи № 523/9117/23.

Постановою Одеського апеляційного суду від 22.10.2024 року ухвалу Комінтернівського районного суду Одеської області від 10.04.2024 року залишено без змін.

Матеріали цивільної справи повернуті до Комінтернівського районного суду Одеської області 15.11.2024 року.

Ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 18.11.2024 року матеріали прийняті судом до провадження.

В підготовче засідання сторони не з`явились, сповіщені про дату, час та місце його проведення електронною поштою.

Позивач подав у січні 2025 року заяву про часткову відмову від позову, зокрема, від вимог в частині розірвання договору оренди нерухомого майна, стягнення вартості нанесених збитків майну належного позивачу, яка визначена висновком експерта, судових витрат в сумі 22500 грн.

В силу частини 1-3 статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Суд розглянувши заяву ОСОБА_1 про відмову від частини позовних вимог, вважає, що заява відповідає волевиявленню заявника, є диспозитивним правом позивача на відмову від частини позовних вимог, і тому заяву слід задовольнити з підстави пункту 4 частини 1 статті 255 ЦПК України.

Щодо залишку позовних вимог в частині стягнення з ПП «Сі Рест» на користь ОСОБА_1 орендної плати в сумі 1325333,33 грн., та можливості закриття підготовчого засідання:

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина перша, третя статті 13 ЦПК України).

Згідно з частиною першою, пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується.

Не зазначення у позові точної суми (ціни позову) позовних вимог (щодо майнового позову) не є підставою для залишення позову без руху на стадії вирішення питання відкриття провадження, оскільки уточнення розміру позовних вимог можливо на наступній стадії процесу.

Водночас відсутність розміру суми (ціни позову, розміру вимог майнового характеру) вимог майнового позову створює правову невизначеність для відповідача.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст13 ЦПК України).

Відповідно зміна (збільшення чи зменшення) позивачем позовних вимог майнового характеру тісно пов`язана із питанням сплати судового збору.

Зокрема, істотне збільшення позовних вимог (ціни позову) у разі задоволення позову створить відповідні обов`язки на відповідача щодо його сплати.

Суд звертає увагу на те, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Виходячи з вищевикладеного, складовими частинами позову є предмет, підстава, зміст.

Концепція нової редакції ЦПК полягає, у першу чергу, у підготовці позивачем саме кінцевої редакції позовної заяви, яка подається до суду, і в такому випадку суд визначає порядок її розгляду (спрощене без виклику, з викликом, загальне провадження) та враховує при вирішенні питання про такий розгляд ряд чинників (ч.3ст.274ЦПК України).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

подання іншого (ще одного) позову;

збільшення або зменшення розміру позовних вимог;

об`єднання позовних вимог;

зміну предмета або підстав позову.

На цьому наголосив Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи №405/3360/17.

Подаючи через систему Електронний суд заяву від 08.01.2025 року заявник назвав її заявою про відмову від частини позовних вимог.

Водночас заява також містить і позовну вимогу в остаточній редакції щодо стягнення суми орендної плати 1325333,33 грн.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Відповідно до абзацу другого частини 1 статті 176 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Позивач не надав суду доказів надіслання заяви про збільшення позовних вимог відповідачеві, тому суд позбавлений можливості перевірити чи отримав відповідач заяву про збільшення позовних вимог.

За цієї обставини у підготовчому засіданні слід оголосити перерву.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 196-200, пункту 4 частини 1 статті 255, ст. ст. 258-260, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти заяву ОСОБА_1 про відмову від частини позовних вимог.

Закрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «СІ РЕСТ» , в частинах позову про розірвання договору оренди від 28.09.2021 року № 07 між ОСОБА_1 та ПП «СІ РЕст», стягнення з ПП «Сі Рест» на користь ОСОБА_1 визначену висновком експерта вартість нанесених збитків майну, стягнення судових витрат в сумі 22500 грн.

У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Оголосити перерву у підготовчому засіданні.

Надати позивачу ОСОБА_1 можливість надати суду докази надіслання заяви про збільшення позовних вимог відповідачу.

Надіслання копії заяви та доданих до неї документів відповідачу має відбутись не пізніше ніж за 5 днів до наступного судового (підготовчого) засідання.

Призначити наступне підготовче засідання на 10:50 год. 03 березня 2025 року в приміщенні Комінтернівського районного суду Одеської області, зала судових засідань № 5.

Ухвала може бути оскаржена в частині прийняття судом відмови позивача від частини позовних вимог та закриття провадження у справі протягом 15 днів від дня її проголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. К. Барвенко