РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №766/9582/19

Пров. №2/766/979/25

18 лютого 2025 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області в складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Петішкін О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Аверс Капітал", третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Михайлова Наталія Олександрівна про визнання частин правочину недійсними,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 15.05.2019 року звернувся до суду з позовом, в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог просила укладений між ПАТ «Дельта Банк» і ТОВ «Фінансова компанія «Аверс Капітал» договір №1065/К купівлі-продажу майнових прав від 18.12.2018 року - визнати недійсним в частині якого відступлено право вимоги до ОСОБА_1 за укладеним 20.12.2007 року ОСОБА_1 та ВАТ «Кредитпромбанк» кредитним договором №08.3/39/07-НВ та укладений ПАТ «Дельта Банк» і ТОВ «Фінансова компанія «Аверс Капітал» та визнати недійсним посвідчений 18.12.2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Михайловою Н.О. за р. №4937 «Договір відступлення права вимоги за іпотечним договором», яким відступлено право вимоги до ОСОБА_1 за укладеним 20.12.2007 року ОСОБА_1 , як іпотекодавцем та ВАТ «Кредитпромбанк», як іпотекодержателем та посвідченим приватним нотаріусом ХМНО Воєводіною І.М. за реєстровим №6245 Іпотечним договором №13/39/101/07-НВ. Предмет іпотеки двокімнатна квартира АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову зазначила, що 20.12.2007 року між нею та ВАТ «Кредитпромбанк» було укладено кредитний договір №08.3/39/07-НВ про надання грошових коштів на споживчі цілі. До 18.12.2018 року правонаступником ВАТ «Кредитпромбанк» за цим кредитним договором був ПАТ «Дельта Банк». На забезпечення виконання зобов`язань за цим кредитним договором 20.12.2007 року нею, як іпотекодавцем та ВАТ «Кредитпромбанк», як іпотекодержателем, було укладено, а приватним нотаріусом ХМНО Воєводіною І.М. нотаріально посвідчено Іпотечний договір №13-39/101/07-НВ. Предмет іпотеки двокімнатна квартира АДРЕСА_1 . 05.04.2019 року їй стало відомо, що новим власником вищевказаної квартири є ТОВ «Фінансова компанія «Аверс Капітал». У якості підстави виникнення права власності ТОВ «Фінансова компанія «Аверс Капітал» зазначено договір про відступлення права вимоги за іпотечним договором, серія та номер 4937, виданий 18.12.2018, видавник: приватний нотаріус Михайлова Н.О. Зазначає, що текст спірного «Договору №1065/К купівлі-продажу майнових прав» від 18.12.2018 року суперечить нормам статті 514 ЦК України, оскільки у розділі 1 Предмет договору відсутня істотна умова такого договору, як обсяг і зміст прав, які переходять до нового кредитора, таким чином договір купівлі-продажу майнових прав є недійсним та тягне за собою визнання недійсним і спірного, яким відступлено право вимоги до позивача за іпотечним договором

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20 травня 2019 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання по справі.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 24 травня 2019 року задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення її позову та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ТОВ «Фінансова компанія «Аверс Капітал».

Постановою Херсонського апеляційного суду Херсонської області від 30.07.2019 року, ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 24 травня 2019 року залишено без змін.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12 червня 2019 року відмовлено у задоволенні заяви ТОВ «Фінансова компанія «Аверс Капітал» про застосування зустрічного забезпечення позову.

15.07.2019 року представником ТОВ «Фінансова компанія «Аверс Капітал» подано до суду відзив, в якому зазначив, що позовна заява є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, оскільки із позовної заяви не можливо зрозуміти підстави позову, через те, що позивач одночасно посилається на взаємовиключні обставини та норми законодавства.

23.07.2019 року позивачкою подано заяву про уточнення позовних вимог і доповнення обґрунтування позову.

16.09.2019 року представником ТОВ «Фінансова компанія «Аверс Капітал» подано відзив на позовну заяву із урахуванням уточнення позовних вимог, в якому зазначив, що позовна заява є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, потребує дослідження питання стосовно права позивача на звернення до суду із заявленими вимогами, оскільки сторонами оспорюваних договорів є ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «ФК «Аверс Капітал», при цьому сторони не вбачають жодних порушень при його укладанні та не звертаються до суду з вимогами про визнання укладених між ними договорів недійсними. Окремо позивачем по справі не доводиться та не обгрунтовується порушення її прав при укладенні Договору купівлі-продажу майнових прав від 18.12.2018 року №1065/К та Договору відступлення права вимоги за іпотечним договором від 18.12.2018 року. Так фактично обсяг прав та обов`язків в результаті заміни кредитора у позивача не змінився.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 09 жовтня 2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

24 лютого 2022 року відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб. Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 07 листопада 2022 року № 577/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, який в подальшому було продовжено.

Розпорядженням голови Верховного Суду №1/0/9-22 від 06.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ підсудних Херсонському міському суду Херсонської області.

Рішенням Вищої ради правосуддя №566/0/15-23 від 30.05.2023 р. «Про відновлення роботи Херсонського міського суду Херсонської області, зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Херсонської області, відтермінування початку відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області», зокрема вирішено відновити з 1 червня 2023 року роботу Херсонського міського суду Херсонської області, територіальну підсудність судових справ якого змінено розпорядженнями Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52), від 10 січня 2023 року № 2. Датою початку процесуальної діяльності, зокрема, Херсонського міського суду Херсонської області визначено 12 червня 2023 року.

Після відновлення роботи суду, проведення інвентаризації, призначено розгляд цієї справи в судовому засіданні.

Позивачка в судове засідання не прибула, представником через канцелярію суду подано заяву про розгляд справи за відсутності, до якої додав копію постанови Херсонського апеляційного суду від 23.01.2024 р. по справі №766/8083/19.

Представник ТОВ «ФК «Аверс Капітал» в судове засідання не прибув, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи у відсутність.

Представник ПАТ «Дельта Банк» в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини не явки суд не повідомляв.

Третя особа в судове засідання не прибув, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи у відсутність.

За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється

Суд, дослідив матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

20 грудня 2007 року між ВАТ «Кредитпромбанк» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір №08.3/39/07-НВ, за умовами даного договору, банк відкрив позичальнику невідновлювальну кредитну лінію у національній валюті України в межах загальної суми 223000,00 грн. строком по 19 грудня 2022 року включно. Кредитні кошти надавались на купівлю нерухомості, споживчі цілі, а саме: на купівлю нерухомості двокімнатної квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , згідно з договором купівлі-продажу №б/Н від 19.12.2007 року в сумі 223000,00 грн. (арк. справи 8-12).

20 грудня 2007 року між ВАТ «Кредитпромбанк» та ОСОБА_1 укладено Іпотечний договір №13/39/І01/07-НВ, який посвідчений приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводиною І.М. за реєстровим №6245, за умовами якого на підставі кредитного договору іпотекодержатель відкрив іпотекодавцю невідновлювальну мультивалютну кредитну лінію у національній валюті України та/або в іноземній валюті в межах загальної суми 223000,00 грн, терміном погашення до 19.12.2022 року. Предметом іпотеки за даним договором є квартира АДРЕСА_1 . У зв`язку з посвідченням цього іпотечного договору накладено заборону відчуження у договорі квартири (арк. справи 13-15).

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №162434091 від 05.04.2019 року вбачається, що право власності на квартиру АДРЕСА_1 а 18.03.2019 року державним реєстратором: Бабич В.В. Скадовської районної державної адміністрації Херсонської област було зареєстровано за ТОВ "Фінансова компанія" Аверс Капітал", підставою виникнення права власності зазначено: письмове повідомлення-вимога б/н від 20.12.2018 року видавник ТОВ "ФК "Аверс Капітал"; Договір відступлення права вимоги за іпотечним договором від 18.12.2018 року, видавник Приватний нотаріус Михайлова Н.О., лист вимога від 01.06.2018 року видавник ПАТ "Дельта Банк"; іпотечний договір №13/39/І01/07-НВ від 20.12.2007 року, видавник ОСОБА_2 (арк. справи 16-17).

18 грудня 2018 року між ПАТ "Дельта Банк" (продавець) та ТОВ "Фінансова компанія "Аверс Капітал" (покупець) укладено Договір №1065/К купівлі-продажу майнових прав. За цим договором в порядку та на умовах, визначених цим Договором, продавець передає у власність покупцеві, а покупець приймає у власність майнові права, які виникли та/або можуть виникнути в майбутньому та які зокрема включають право вимоги до боржників, майнових поручителів та фінансових поручителів, які виникли за укладеними договорами та/або на інших підставах наведених у додатку №1 до Договору (арк. справи 56-57).

Згідно з договором №1065/К купівлі-продажу майнових прав від 18 грудня 2018 року ПАТ «Дельта Банк» - продавець (від імені якого діє Пугач О.Р. на підставі довіреності виданої Уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк», яка діє на підставі рішення виконавчої дирекції Фонду 02.10.2015року №181 «Про початок процедури ліквідації АТ «Дельта Банк» та рішення від 20.02.2017року №619 «Про продовження строків здійснення процедури ліквідації АТ «Дельта Банк», Закону України «Про систему гарантування вкладів») та ТОВ «Фінансова Компанія «Аверс Капітал» - покупець за цим договором у порядку та на умовах, визначених договором передає у власність покупцеві, а покупець приймає у власність майнові права, які виникли та/або можуть виникнути у майбутньому та які включають: право вимоги до боржників, майнових поручителів та фінансових поручителів(надалі боржники), які виникли за укладеними договорами та/або на інших підставах наведених у додатку №1 до цього договору(надалі - право вимоги); право оскаржувати недійсність або припинення прав вимоги, а також припинення/ліквідацію будь-якого з боржників у судовому та позасудовому порядку; право звернення до державних органів, установ та організацій всіх форм власності в межах прав та повноважень власника прав вимог та/або кредитора за правами вимоги, які передбачені законодавством та укладеними договорами, включаючи, але не обмежуючись боржників, органів нотаріату, правонаступників/спадкоємців боржників тощо; право власності на права вимоги, а також інші права кредитора за правами вимоги, в тому числі ті, які виникають у майбутньому у разі скасування рішень про їх недійсність чи припинення або у разі скасування припинення/ліквідації боржника, на підставі цього договору; права набути у власність гроші та/або майно на підставах наведених у додатку №1 до цього договору або отримати грошові кошти/відшкодування за наслідками недійсності/нікчемності укладених договорів, тощо; інші права, що пов`язані або випливають із прав вимоги.

Пунктами 3.1 договору сторони домовилися, що за продаж майнових прав покупець сплачує продавцю грошові кошти у розмірі 410 488,17 гривень. Ціна договору сплачується покупцем продавцю у повному обсязі до моменту набуття чинності цим договором на підставі протоколу, складеного за результатами відкритих торгів(аукціону), переможцем яких став продавець.

Згідно Додатку №1 до Договору №1065/К купівлі-продажу майнових прав від 18.12.2018 року, вбачається, що право вимоги до ОСОБА_1 за кредитним договором №08.3/39/07-НВ від 20.12.2007 року, Іпотечним договором №13/39/І01/07-НВ від 20.12.2007 року; кредитним договором №2102/1104/71-070 від 07.11.2007 року; Іпотечним договором №б/н від 07.11.2007 року перейшло до ТОВ "Фінансова Компанія "Аверс Капітал". Загальна заборгованість за Договором на дату купівлі-продажу майнових прав становить 1833872,86 грн. (арк. справи 57 зворотній бік).

18.12.2018 року між ПАТ "Дельта Банк" (Первісний Іпотекодержатель) та ТОВ "Фінансова компанія "Аверс Капітал" (Новому Іпотекодержателю) укладено Договір про відступлення права вимоги за іпотечним договором, який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Михайловою Н.Ю. 18.12.2018 року за реєстровим №4937. На умоваих цього Договору, Договору №1065/К купівлі-продажу майнових прав від 18.12.2018 року та на підставі Протоколу електронного аукціону №UA-EA-2018-10-04-000155-b від 20.11.2018 року Первісний Іпотекодержатель передає (відступає) Новому Іпотекодержателю право вимоги за: Договором іпотеки №13/39/І01/07-НВ від 20.12.2007 року, з усіма додатками та додатковими угодами, посвідченими приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводіною І.М. зареєстрованим в реєстрі №6245, що укладений між ВАТ "Кредитпромбанк" та фізичною особою ОСОБА_1 та за кредитним Договором №08.3/039/07-НВ від 20.12.2007 року, право вимоги за яким перейшло до АТ "Дельта Банк" на підставі Договору купівлі-продажу прав вимоги, укладеного 26 червня 2013 року між ПАТ "Кредитпромбанк" та АТ "Дельта Банк", посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко Д. Г. та зареєстрованого в реєстрі за №1441.

У пункті 1.2 Договору відступлення права вимоги за іпотечним договором, вказано, що відповідно до Договору іпотеки Іпотекодавець, з метою забезпечення належного виконання зобов`язань за Основним договором, передав в Іпотеку належне йому нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 (арк. справи 58).

Згідно з частиною першою статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до частини першої статті 510 ЦК України сторонами у зобов`язанні є боржник і кредитор.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).

За частиною першою статті 513 ЦК України правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові.

Відповідно до статті 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

Отже, правова природа договору відступлення права вимоги полягає у тому, що у конкретному договірному зобов`язанні первісний кредитор замінюється на нового кредитора, який за відступленою вимогою набуває обсяг прав, визначений договором, у якому виникло таке зобов`язання.

Указані норми права визначають такі ознаки договору відступлення права вимоги: 1) предметом договору є відступлення права вимоги виконання обов`язку у конкретному зобов`язанні; 2) зобов`язання, у якому відступлене право вимоги, може бути як грошовим, так і не грошовим (передача товарів, робіт, послуг тощо); 3) відступлення права вимоги може бути оплатним, а може бути безоплатним; 4) форма договору відступлення права вимоги має відповідати формі договору, у якому виникло відповідне зобов`язання; 5) наслідком договору відступлення права вимоги є заміна кредитора у зобов`язанні.

Відповідно до статті 1077 ЦК України за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). Клієнт може відступити факторові свою грошову вимогу до боржника з метою забезпечення виконання зобов`язання клієнта перед фактором. Зобов`язання фактора за договором факторингу може передбачати надання клієнтові послуг, пов`язаних із грошовою вимогою, право якої він відступає.

Згідно зі статтею 1078 ЦК України предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке виникне в майбутньому (майбутня вимога). Майбутня вимога вважається переданою фактору з дня виникнення права вимоги до боржника. Якщо передання права грошової вимоги обумовлене певною подією, воно вважається переданим з моменту настання цієї події. У цих випадках додаткове оформлення відступлення права грошової вимоги не вимагається.

Відповідно до статті 1079 ЦК України сторонами у договорі факторингу є фактор і клієнт. Клієнтом у договорі факторингу може бути фізична або юридична особа, яка є суб`єктом підприємницької діяльності. Фактором може бути банк або інша фінансова установа, яка відповідно до закону має право здійснювати факторингові операції.

Згідно зі статтею 1048 ЦК України, якщо відповідно до умов договору факторингу фінансування клієнта здійснюється шляхом купівлі у нього фактором права грошової вимоги, фактор набуває права на всі суми, які він одержить від боржника на виконання вимоги, а клієнт не відповідає перед фактором, якщо одержані ним суми є меншими від суми, сплаченої фактором клієнтові. Якщо відступлення права грошової вимоги факторові здійснюється з метою забезпечення виконання зобов`язання клієнта перед фактором, фактор зобов`язаний надати клієнтові звіт і передати суму, що перевищує суму боргу клієнта, який забезпечений відступленням права грошової вимоги, якщо інше не встановлено договором факторингу. Якщо сума, одержана фактором від боржника, виявилася меншою від суми боргу клієнта перед фактором, який забезпечений відступленням права вимоги, клієнт зобов`язаний сплатити факторові залишок боргу.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 1, пункту 11 частини першої статті 4 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» (далі - Закон № 2664-ІІІ) фінансова послуга - це операції з фінансовими активами, що здійснюються в інтересах третіх осіб за власний рахунок чи за рахунок цих осіб, а у випадках, передбачених законодавством, - і за рахунок залучених від інших осіб фінансових активів, з метою отримання прибутку або збереження реальної вартості фінансових активів. Факторинг вважається фінансовою послугою.

Згідно з частиною першою статті 6 Закону № 2664-ІІІ фінансові послуги відповідно до положень цього Закону надаються суб`єктами господарювання на підставі договору. Договір, якщо інше не передбачено законом, повинен містити: 1) назву документа; 2) назву, адресу та реквізити суб`єкта господарювання; 3) відомості про клієнта, який отримує фінансову послугу: прізвище, ім`я, по батькові, адреса проживання - для фізичної особи, найменування та місцезнаходження - для юридичної особи; 5) найменування фінансової операції; 6) розмір фінансового активу, зазначений у грошовому виразі, строки його внесення та умови взаєморозрахунків; 7) строк дії договору; 8) порядок зміни і припинення дії договору; 9) права та обов`язки сторін, відповідальність сторін за невиконання або неналежне виконання умов договору; 9-1) підтвердження, що інформація, зазначена в частині другій статті 12 цього Закону, надана клієнту; 10) інші умови за згодою сторін; 11) підписи сторін.

Відповідно до глави 73 ЦК України правова природа факторингу полягає у наданні фактором (посередником) платної фінансової послуги клієнту. Зміст цієї послуги полягає у наданні (фінансуванні) фактором грошових коштів клієнту за плату. При цьому клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до боржника. Клієнт може зобов`язатись відступити факторові свою грошову вимогу до боржника в рахунок виконання свого зобов`язання з повернення отриманих коштів та здійснення оплати за надану фінансову послугу. Або клієнт може зобов`язатись відступити факторові свою грошову вимогу до боржника з метою забезпечення виконання свого зобов`язання перед фактором, яке в майбутньому буде виконане клієнтом шляхом сплати факторові коштів, у тому числі за надану фінансову послугу.

Отже, договір факторингу має такі ознаки: 1) предметом договору є надання фінансової послуги за плату; 2) зобов`язання, в якому клієнтом відступається право вимоги, може бути тільки грошовим; 3) договір факторингу має передбачати не тільки повернення фінансування фактору, а й оплату клієнтом наданої фактором фінансової послуги; 4) договір факторингу укладається тільки в письмовій формі та має містити визначені Законом № 2664-ІІІ умови; 5) мета договору полягає у наданні фактором та отриманні клієнтом фінансової послуги.

З наведеного вбачається, що договір відступлення права вимоги та договір факторингу можуть мати схожі умови, проте їх правова природа, предмет та мета укладення суттєво відрізняються.

При розмежуванні правочину відступлення права вимоги та договору факторингу слід виходити з наведених вище суттєвих ознак указаних договорів, які відрізняють договір відступлення права вимоги від договору факторингу.

Так, якщо предметом та метою укладеного договору є відступлення права вимоги, а інші суттєві умови договору притаманні як договорам відступлення права вимоги, так і договорам факторингу, то за відсутності доказів, що підтверджують надання новим кредитором фінансової послуги (надання грошових коштів за плату) попередньому кредитору, у суду немає підстав вважати такий договір відступлення права вимоги договором факторингу.

Якщо укладений договір відступлення права вимоги містить умови, які притаманні виключно договору факторингу, або навпаки, то суд має з`ясувати, який саме договір укладений сторонами, з урахування всієї сукупності його суттєвих ознак.

Згідно зі статтею 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші та цінні папери, інше майно, майнові права, результати робіт, послуги, результати інтелектуальної, творчої діяльності, інформація, а також інші матеріальні і нематеріальні блага.

Відповідно до частини першої статті 178 ЦК України об`єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід`ємними від фізичної чи юридичної особи.

Відповідно до статті 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами.

Право вимоги у зобов`язанні є майновим правом, яке має цивільну оборотоздатність та може вільно відчужуватись з урахуванням обмежень, встановлених нормами глави 47 ЦК України.

Отже, відступлення права вимоги може відбуватись, зокрема, на підставі договору купівлі-продажу, дарування, міни. Якщо право вимоги відступається за плату (так званий продаж боргів), то сторони у відповідному договорі мають визначити ціну продажу цього майнового права. Можлива різниця між вартістю права вимоги та ціною його продажу може бути обумовлена ліквідністю цього майнового права та сама по собі (за відсутності інших ознак) не свідчить про наявність фінансової послуги, яка надається новим кредитором попередньому.

Зміст зобов`язання, у якому відступається право вимоги (оплата за поставлений товар, надану послугу, повернення наданих коштів тощо), не впливає на оборотоздатність цього майнового права, тому не має вирішального значення для відмежування договору відступлення права вимоги від договору факторингу.

Статтею 235 ЦК України визначено, що удаваним є правочин, який вчинено сторонами для приховання іншого правочину, який вони насправді вчинили. Якщо буде встановлено, що правочин був вчинений сторонами для приховання іншого правочину, який вони насправді вчинили, відносини сторін регулюються правилами щодо правочину, який сторони насправді вчинили.

Судом встановлено, що за результатами торгів ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «Фінансова Компанія «Аверс Капітал» уклали договір купівлі-продажу майнових прав, за яким банк передав у власність товариства майнові права за кредитним договором та договором іпотеки. У пункті 3 сторони домовились, що за продаж майнових прав новий кредитор сплачує банку грошові кошти у сумі 410 448,17 грн.

Із наведеного вбачається, що за результатами торгів ПАТ «Дельта Банк» визначив переможного покупця та продав йому майнове право вимоги виконання боржником зобов`язань за кредитним та забезпечувальним договорами. Предметом спірного договору є відступлення прав вимог за плату (купівля-продаж). Метою укладення цього договору є отримання банком коштів для розрахунку зі своїми кредиторами у процедурі ліквідації.

При цьому слід зазначити, що на підставі постанови Правління Національного банку України від 02 жовтня 2015 року № 664 «Про відкликання банківського ліцензії та ліквідацію АТ «Дельта Банк», виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб 02 жовтня 2015 року прийняте рішення № 181 «Про початок здійснення процедури ліквідації АТ «Дельта Банк» та делегування повноважень ліквідатора банку, відповідно до якого розпочато процедуру ліквідації ПАТ « Дельта Банк».

У постанові від 16 березня 2021 року у справі № 906/1174/18 (провадження № 12-1гс21) Велика Палата Верховного Суду конкретизувала свій висновок щодо можливості відступлення права вимоги на користь не фінансових установ, зазначивши зокрема, що відступлення права вимоги за кредитним і забезпечувальним договорами є можливим не тільки на користь фінансових установ за обставин, коли попередній кредитор (банк) був позбавлений банківської ліцензії та перебував у процедурі ліквідації.

Враховуючи викладене, за своєю правовою природою спірний договір є договором купівлі-продажу майнового права, укладеним банком під час розпродажу активів у процедурі ліквідації з метою розрахунку з кредиторами, тому не може бути віднесений до договорів факторингу.

Укладенні спірні договори про відступлення права вимоги від 18 грудня 2018 року відповідають вимогам статей 512, 513, 514 ЦК України, а отже, відсутні підстави, передбачені ст. 203, 215 ЦК України, для визнання їх недійсними.

Копія постанови Херсонського апеляційного суду по справі №766/8083/19 від 23.01.2024 року жодним чином не пов`язана з обставинами цієї справи та не стосується предмету позову.

При вирішенні позову про визнання недійсними оспорюваних правочинів підлягають застосуванню загальні приписи статей 3,15, 16 ЦК України, які передбачають право кожної особи на судовий захист саме порушеного цивільного права. За результатами розгляду такого спору вирішується питання про спростування презумпції правомірності правочину й має бути встановлено не лише наявність підстав недійсності правочину, передбачених законом, але й визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернулася до суду, яке саме право порушене, в чому полягає його порушення, оскільки залежно від цього визначається необхідний спосіб захисту порушеного права, якщо таке порушення відбулось.

Проте позивачкою не доведено факту порушення її прав оспорюваним правочином.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

За приписами ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

З огляду вказане, заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 24.05.2019 року у вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Аверс Капітал" (, країна реєстрації: Україна) підлягають скасуванню. На підставі ч.10 ст. 158 ЦПК України заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням суду.

На підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати відносяться на рахунок позивача.

Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.

Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися.

Рішення виготовлено в повному обсязі 18.02.2025 року.

На підставі викладеного, ст. 6-13, 81, 210, 223, 258, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) до Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" (, місцезнаходження: м. Київ, вул. Коновальця, буд. 36-Б), Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Аверс Капітал" (, місцезнаходження: м. Київ, вул. Шота Руставелі, буд. 33-Б, к. 27), третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Михайлова Наталія Олександрівна (місцезнаходження: м. Київ, вул. Суворова, буд. 4, прим. 202) про визнання частин правочину недійсними відмовити в повному обсязі.

Заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 24.05.2019 року у вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Аверс Капітал" (, країна реєстрації: Україна) - скасувати. Роз`яснити, що на підставі ч.10 ст. 158 ЦПК України заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Херсонського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяО. В. Ус