Справа № 953/3847/23
Провадження № 2/953/123/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2025 року м. Харків

Київський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Бобко Т.В.

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Воронова О.В.,

секретар судового засідання Кузьменко Б.С.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Київського районного суду міста Харкова перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання майна особистою приватною власністю та визнання права власності в порядку спадкування.

Заочним рішенням Київського районного суду міста Харкова від 04 липня 2024 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання майна особистою приватною власністю та визнання права власності в порядку спадкування задоволено частково, визнано за ОСОБА_2 право власності на частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті сестри ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . У задоволенні позовних вимог про визнання майна особистою приватною власністю ОСОБА_4 відмовлено.

Ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 25 вересня 2024 року заочне рішення Київського районного суду міста Харкова від 04 липня 2024 року по цивільній справі № 953/3847/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання майна особистою приватною власністю та визнання права власності в порядку спадкування скасовано. Розгляд справи здійснюється в порядку загального позовного провадження, призначено проведення підготовчого засідання.

Ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 13 січня 2025 року прийнято до розгляду заяву ОСОБА_2 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_1 , подану до суду 10 грудня 2024 року, про зміну предмету позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування. Цією ж ухвалою зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину квартири було залишено без руху, відповідачу був визначений строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви у встановлений судом строк.

22 січня 2025 року на виконання ухвали Київського районного суду міста Харкова від 13 січня 2025 року представник відповідача ОСОБА_5 через особистий кабінет в підситемі «Електронний суд» надав до суду зустрічну позовну заяву, в якій просить визнати за ОСОБА_3 право власності на частину квартир, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Представник позивача в підготовчому засіданні заперечувала проти прийняття судом зустрічної позовної заяви відповідача та просила визнати зустрічну позовну заяву ОСОБА_6 не поданою та повернути її відповідачу, зокрема зазначила на таке. Позивачем за зустрічним позовом в порушення вказаних вимог закону не правильно зазначено свій реєстраційний номер облікових карток платників податків, оскільки містить замість десяти цифр дев`ять. Відповідач у зустрічній позовній заяві просить визнати за ним право власності на частину квартири, зазначаючи ціну позову 127996 гривень. Як зазначено в тексті зустрічної позовної заяви, ціна позову ним визначена згідно матеріалів щодо вартості спірної квартири, які надані до справи первісним позивачем, однак при цьому відповідач не зазначає, якими саме доказами підтверджується вартість спірного майна на момент подачі позову, жодних документів на підтвердження дійсної вартості спірного майна не надає. Представник позивача зазначила, що виходячи з предмету позову, позивач за зустрічним позовом має зазначити дійсну вартість об`єкту нерухомого майна, що є предметом спору, з урахуванням якої має бути визначено ціну позову, з посиланням на відповідні докази. При зверненні до суду із зустрічним позовом відповідачем було сплачено судовий збір в розмірі 1023,97 грн, що не дає підстави суду зробити висновок про правильність сплати судового збору з огляду на зазначене вище щодо визначення відповідачем ціни позову.

Також представник позивача зазначила, що зустрічна позовна заява та додані документи не містять доказів неможливості реалізації відповідачем своїх прав на майно в позасудовому порядку безпосередньо через органи нотаріату. Відповідач, ставлячи питання про визнання за ним у судовому порядку права власності на частку в спільному майні подружжя, має вказати на правові підстави його звернення, саме до суду з подібною вимогою, має надати до суду відомості про об`єктивну неможливість отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право власності на частку в спільному майні подружжя. Крім того, відповідач повинен надати письмову відмову нотаріуса у видачі такого свідоцтва із вказівкою на підстави такої відмови. Тобто, передумовою звернення в суд із позовною заявою про визнання права власності на нерухоме майно як спільне майно подружжя - є наявність відмови нотаріуса в оформленні спадщини. Разом з тим, такої передбаченої законом відмови у вчиненні нотаріальної дії матеріали позовної заяви не містять, тобто відсутні посилання на обставини, що до подання зустрічного позову відповідач звертався до нотаріуса, як і не надано доказів, які б вказували на те, що права, свободи та законні інтереси відповідача, за захистом яких він звернувся до суду, кимось порушені, не визнаються або оспорюються.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає можливим прийняти зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання за ним права власності на частину однокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2 до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування.

У визначений судом строк недоліки зустрічної позовної заяви були усунуті. Представником відповідача в зустрічній позовній заяві вірно зазначено РНОКПП відповідача, зазначено ціну позову, визначену відповідачем на підставі матеріалів справи, сплачено судовий збір відповідно до визначеної ціни позову.

Отже, зустрічна позовна заява відповідає вимогам ст. 175, 177, 194 ЦПК України.

Щодо доводів представника позивача про неправильно визначену представником відповідача ціну позову, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Судом встановлено, що представник відповідача визначив ціну позову за наявними в матеріалах справи даними, з чим попередньо погоджується суд, що не позбавляє у подальшому можливості встановити точну ціну позову з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до встановленої ціни позову.

Інші доводи представника позивача щодо відсутності правових підстав звернення ОСОБА_6 до суду з позовною заявою про визнання за ним права власності на частину однокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2 , не можуть бути оцінені судом на стадії прийняття зустрічного позову та мають бути предметом оцінки судом на стадії розгляду справи по суті.

Позовні вимоги первісного та зустрічного позову взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, оскільки вони виникають між одними й тими ж сторонами та з одних правовідносин з приводу визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до вимог ч. 2, 3 ст. 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Враховуючи, що вказані вище позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, оскільки вони випливають з одних правовідносин, задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, суд вважає необхідним прийняти зустрічні позовні вимоги та об`єднати їх в одне провадження з первісним позовом.

Керуючись ст. 55, 175, 177, 193, 194 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання права власності прийняти до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування.

Вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання права власності об`єднати в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування.

Встановити відповідачу за зустрічним позовом ОСОБА_2 п`ятнадцятиденний строк із дня постановлення ухвали для надання відзиву на зустрічну позовну заяву. У зазначений строк відповідач за зустрічним позовом має право надати відзив на зустрічну позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) відповідачем за зустрічним позовом одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Роз`яснити відповідачу за зустрічним позовом, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст судового рішення складений 21 лютого 2025 року.

Суддя Т.В. Бобко