Справа № 456/184/25
Провадження № 2-о/456/102/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2025 року місто Стрий

Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючої судді ' Гули Л. В.

з участю секретаря Петренко Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Стрию справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позицій сторін.

Представниця заявника ОСОБА_1 адвокат Турчин Ю.І. просить встановити, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування заявлених вимог покликалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла матір заявника ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, зокрема, житловий будинок, що за адресою: АДРЕСА_1 . За життя померла ОСОБА_2 заповіту не складала. 10 серпня 2024 року заявник звернувся до приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Василинин Н.В. із заявою про прийняття спадщини за померлою матір`ю. Однак у процесі оформлення спадкових прав на майно померлої у заявника виникли складнощі в частині доведення родинного зв`язку між ним та матір`ю, через те, що у свідоцтві про його народження у графі «Мати» вказано ОСОБА_3 , а у свідоцтві про смерть спадкодавця ОСОБА_2 . 03.12.2024 приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу Василинин Н.В. заявнику було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері у зв`язку з наявністю розбіжностей у написанні імені його матері ( ОСОБА_3 ) та імені померлої ОСОБА_2 в документах, які підтверджують факт родинних відносин, та рекомендовано вирішити зазначене питання в судовому порядку, у зв`язку з чим змушені звернутися до суду з даною заявою, оскільки заявнику необхідно встановити факт родинних відносин для реалізації свої спадкових прав.

Заінтересована особа правом на подання відзиву не скористалася.

Заяви та клопотання сторін, узагальнення їх доводів та інші процесуальні дії у справі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 10 січня 2025 року головуючим суддею в справі визначено суддю Гулу Л.В. /а.с. 18/

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 22.01.2025 заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 11.02.2025. Роз`яснено сторонам їх процесуальні права /а.с. 19/.

Розгляд справи по суті відбувся 11.02.2025 без участі сторін.

Представниця заявника ОСОБА_1 адвокат Турчин Ю.Т. подала заяву про розгляд справи за її та заявника відсутності, вимоги заяви підтримують у повному обсязі та просять такі задовольнити.

Представниця заінтересованої особи Стрийської міської ради Стрийського району Львівської області Малишкін М.В. подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення її по суті, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, суд вважає, що справу слід вирішити в межах тих доказів, які були отримані в ході судового розгляду, а також на підставі наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи. Оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, суд, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши та дослідивши письмові докази по справі, які мають юридичне значення для її розгляду, вважає, що заява підлягає до задоволення з наступних підстав.

Фактичні обставини справи, встановлені судом, та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла матір заявника ОСОБА_2 , про що 04.06.2024 складено відповідний актовий запис № 7 та виконавчим комітетом Стрийської міської ради видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 /а.с. 10/.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на належне їй майно, зокрема, житловий будинок, що за адресою: АДРЕСА_1 , який остання також прийняла в спадщину після смерті чоловіка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , та не оформила своїх спадкових прав /а.с. 9, 13/.

За життя померла ОСОБА_2 заповіту не складала.

ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом до майна померлої ОСОБА_2 , котрий 10 серпня 2024 року звернувся до приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Василинин Н.В. із заявою про прийняття спадщини за померлою матір`ю. На підставі поданої заяви було заведено спадкову справу № 16/2024 (номер у спадковому реєстрі 72824409). Інформація щодо звернення будь-яких інших спадкоємців відсутня /а.с. 5-7, 14/.

Однак у процесі оформлення спадкових прав на майно померлої у заявника виникли складнощі в частині доведення родинного зв`язку між ним та матір`ю через те, що у свідоцтві про його народження у графі «Мати» вказано ОСОБА_3 , а у свідоцтві про смерть спадкодавця ОСОБА_2 .

Дійсно, із свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 20.01.1963 вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_5 народився заявник ОСОБА_1 , батьками якого вказано: батько ОСОБА_4 , мати ОСОБА_3 /а.с. 8/.

Проте із свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 15.09.1954 вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_6 народилась ОСОБА_5 /а.с. 11/.

Відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_4 від 08.02.1962 ОСОБА_5 , 1940 року народження, та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб 08.02.1962, прізвище дружини після реєстрації шлюбу ОСОБА_6 /а.с. 12/.

Після смерті матері заявника у свідоцтві про смерть та відповідному актовому записі її ім`я зазначено як ОСОБА_7 .

03.12.2024 приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу Василинин Н.В. заявнику було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері у зв`язку з наявністю розбіжностей у написанні імені його матері ОСОБА_3 та імені померлої ОСОБА_2 у документах, які підтверджують факт родинних відносин, та рекомендовано вирішити зазначене питання в судовому порядку /а.с. 15/.

Відтак судом встановлено, що спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з відсутністю підтвердження родинного зв`язку між спадкодавцем та заявником.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Частина 3 ст. 12 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч. 1-4 ст. 77 ЦПК України).

Частина 1 ст. 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Перелік фактів, які підлягають встановленню судом в окремому провадженні, викладений в ч. 1 ст. 315 ЦПК України та не є вичерпним (ч. 2 ст. 315 ЦПК України).

Зокрема, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України).

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Аналогічно згідно з п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Так, досліджені в судовому засіданні докази, зокрема, копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 20.01.1963, свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 15.09.1954 та свідоцтва про одруження серії НОМЕР_4 від 08.02.1962, а також дослідження канонічної етимології, адаптації до діалектів та культурних особливостей згаданого імені у різних регіонах країни, вказують на наявність родинного зв`язку між заявником ОСОБА_1 та його матір`ю ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 /а.с. 8, 11, 12/.

У суду відсутні підстави ставити під сумнів істинність фактів, зазначених у згаданих документах, оскільки такі відповідають і не суперечать обставинам, відомості про які містяться в інших зібраних по справі доказах.

Висновки суду за результатами розгляду позовної заяви.

Обов`язок доказування та подання доказів встановлений ст. 81 ЦПК України, в якій зазначено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.

На підставі вищевикладеного, з доказів у справі, які оцінено за вимогами допустимості, належності, достатності та взаємного зв`язку, судом встановлено, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Встановлення даного факту має для заявника юридичне значення, оскільки дасть йому можливість отримати свідоцтво про право на спадщину після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Щодо судового збору.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Відтак судові витрати слід віднести на рахунок заявника.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в постанові від 05 вересня 2022 року в справі № 1519/2-5034/11 висловив висновок про застосування норми права та вказав, що для приватного права апріорі є притаманною така засада як розумність. Розумність характерна та властива як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і тлумачення процесуальних норм.

Згідно з частиною п`ятою статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

З урахуванням розумності положення частини п`ятої статті 268 ЦПК України слід розуміти таким чином: у разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати у резолютивній частині дату складення повного судового рішення. Проте у разі зазначення судом датою ухвалення судового рішення дати складення повного судового рішення, внаслідок чого дата судового засідання та дата ухвалення судового рішення не співпадатимуть, це не є порушенням прав сторін.

Отже, враховуючи наведені вище вимоги процесуального закону та правові висновки, датою ухвалення судом судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду на 11.02.2025, є та дата, на яку було призначено розгляд справи, 11.02.2025, а датою складення повного тексту судового рішення 17.02.2025.

Керуючись ст. 293, 294, 315-319ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву задовольнити.

Встановити, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 17.02.2025.

Суддя Л.В.Гула