Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 січня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді - Якимець О. І.,

за участю секретаря судового засідання - Карпишиної К.С.,

учасники справи - не з`явилися,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в місті Києві справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Корольова Михайла Андрійовича, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи - Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк», Товариство з обмеженою відповідальністю «Експерта служба України», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сєрова Олена Валеріївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Черняк Андрій Леонідович, про визнання електронних торгів з реалізації арештованого майна недійсними, скасування протоколу про проведення електронних торгів, скасування акту приватного виконавця про проведенні електронні торги, скасування свідоцтва про право власності, скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, вилучення запису про реєстрацію права власності,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі за текстом - позивач) звернувся до суду з позовом, у якому просив визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого майна за лотом № 462507 - двокімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (далі за текстом - спірна квартира), що належить позивачу, у зведеному виконавчому провадженні № НОМЕР_4, проведені Державним підприємством «Сетам» 11.02.2021 року; скасувати протокол проведення електронних торгів № 525540, сформований за результатами проведення зазначених електронних торгів; скасувати акт приватного виконавця про реалізацію предмета іпотеки від 01.03.2021 року, складений приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Корольовим Михайлом Андрійовичем (далі за текстом - приватний виконавець Корольов М. А.); визнати недійсним та скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з електронних торгів, що було предметом іпотеки, яке зареєстровано в реєстрі під № 697 від 02.03.2021 року, видане приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сєровою Оленою Валеріївною (далі за текстом - приватний нотаріус Сєрова О. В.) щодо придбання ОСОБА_2 (далі за текстом - ОСОБА_2 ) спірної квартири; скасувати державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а саме реєстрацію права власності на спірну квартиру за ОСОБА_2 ; визнати недійсним та скасувати договір купівлі-продажу, який зареєстровано в реєстрі під № 644, посвідчений 28.08.2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черняком Андрієм Леонідовичем (далі за текстом - приватний нотаріус Черняк А. Л.), відповідно до якого ОСОБА_2 продав спірну квартиру ОСОБА_3 (далі за текстом - ОСОБА_3 ); скасувати державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а саме реєстрацію права власності на спірну квартиру за ОСОБА_3 .

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 26.04.2018 року разом з дружиною придбав спірну квартиру для проживання своєї родини з двома неповнолітніми дітьми. При купівлі квартири позивачем було сплачено 817 200 гривень, що становило майже 50 % вартості квартири, ще 986 006 гривень він отримав за договором про іпотечний кредит № K2PVGK від 26.04.2021 року, укладеним з Акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк» (далі за текстом - АТ КБ «ПриватБанк») під 19,9 % річних на 10 років, до 26.04.2028 року. 26 квітня 2018 року між AT КБ «ПриватБанк» та позивачем було укладено іпотечний договір, за умовами якого з метою забезпечення належного виконання договору про іпотечний кредит № K2PVGK від 26.04.2021 року, позивач передав в іпотеку АТ КБ «ПриватБанк» спірну квартиру. В подальшому позивач своєчасно проводив оплату за договором іпотечного кредиту, однак 28.06.2019 року він втратив роботу і не зміг вчасно і у передбаченому договором розмірі вносити оплату. Разом з тим, позивач не відмовлявся проводити оплату по іпотечному кредиту, інколи сплачував кошти та проводив перемовини з АТ КБ «ПриватБанк», пропонував спільний продаж спірної квартири.

Заочним рішенням Обухівського районного суду Київської області від 12.06.2020 року по справі № 372/409/20 було задоволено позов АТ КБ «ПриватБанк», стягнуто з позивача на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 960 992,62 гривень та судові витрати у розмірі 14 414,89 гривень. Позивач посилається на те, що не отримував копію зазначеного рішення, про розгляд справи йому було невідомо, оскільки станом на час розгляду справи фактично проживав у спірній квартирі, а не за своїм зареєстрованим місцем проживання в місті Обухові. Приватним виконавцем Корольовим М.А. 08.09.2020 року винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП НОМЕР_5 з виконання виконавчого листа № 372/409/20, виданого 17.08.2020 року Обухівським районним судом Київської області, а також постанови про арешт всього рухомого майна, коштів та нерухомого майна позивача. 11.02.2021 року ДП «Сетам» було проведено електронні торги з реалізації арештованого майна позивача, а саме спірної квартири. 02.03.2021 року приватним нотаріусом Сєровою О. В. видано ОСОБА_2 свідоцтво про придбання з електронних торгів нерухомого майна, що було предметом іпотеки, яке зареєстровано в реєстрі під № 697, а також проведено державну реєстрацію нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, 28.08.2021 року приватним нотаріусом Черняком А. Л. посвідчено договір купівлі-продажу, який зареєстровано в реєстрі під № 644, відповідно до якого ОСОБА_2 продав спірну квартиру ОСОБА_3 , а також проведено державну реєстрацію нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

На думку позивача, ДП «Сетам» та приватним виконавцем Корольовим М. А. були допущені порушення п. п. 2, 5 розділу 2, п. п. 5, 8 розділу 3 та п. 2 розділу 7 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року (далі за текстом - Порядок), а саме: заявка на реалізацію арештованого майна, направлена приватним виконавцем, не відповідає встановленим вимогам; майно передано на зберігання не позивачу, а іншій особі; до Системи не внесена об`єктивна інформація про майно при формуванні лоту торгів, не зазначено місце проживання чи перебування зберігача, контактні телефони, адресу офіційної електронної пошти та реквізити рахунку приватного виконавця, не долучено план приміщення та фотографічне зображення майна; повідомлення про проведення торгів не опубліковано в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, не повідомлено письмово позивача та приватного виконавця про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна; не надіслано позивачу копію протоколу електронних торгів та нотаріально засвідчену копію акту про реалізацію предмета іпотеки.

Через зазначені порушення при проведенні електронних торгів спірну квартиру було продано за ціною, значно нижчою від ринкової, що призвело до порушення прав позивача як власника квартири.

Зазначає, що виходячи зі змісту частини першої статті 215 Цивільного кодексу України, підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами електронних торгів, а тому, підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

У зв`язку з цим вважає, що допущені порушення вплинули на результати електронних торгів, а саме призвели до продажу спірної квартири за ціну, нижчу від ринкової, внаслідок чого порушено права і законні інтереси позивача, що є підставою для визнання недійсними електронних торгів з реалізації спірної квартири.

Як зазначається у позовній заяві, передбачений ст. 48 Закону України «Про іпотеку» строк на оскарження результатів торгів був пропущений позивачем з поважних причин, оскільки останній не знав та не міг знати про те, що його квартиру виставлено на продаж, а вперше про продаж своєї квартири позивач дізнався 30.08.2021 року, коли невідомі особи перешкоджали дружині потрапити до квартири та повідомили, що вони є новими власниками квартири.

За таких обставин, позивач звернувся до суду з цим позовом, просив задовольнити позовні вимоги та стягнути з відповідачів сплачений судовий збір.

Разом з позовною заявою позивачем було подано заяву про забезпечення позову, клопотання про витребування доказів та клопотання про проведення судової оціночно-будівельної експертизи спірної квартири.

Відповідач ОСОБА_3 подав до суду відзив на позовну заяву, згідно якого позовні вимоги заперечує у повному обсязі, вважає їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Зазначає, що згідно з Договором купівлі-продажу квартири від 28.08.2021 року, зареєстрованим в реєстрі за № 644 та посвідченим приватним нотаріусом Черняком А.Л., придбав спірну квартиру у ОСОБА_2 , який в свою чергу придбав вказану квартиру як переможець електронних торгів з реалізації квартири в порядку виконання рішення суду. Зазначив, що перелічені у позовній заяві обставини, навіть за умови їх існування, не є підставою для скасування електронних торгів, оскільки не вплинули на кінцевий результат цих торгів та жодним чином не порушили прав позивача. Так, позивач у своїй позовній заяві не надав іншої оцінки вартості спірної квартири, яка б суттєво відрізнялася б від проведеної, в електронних торгах було зареєстровано 11 учасників, під час аукціону вартість лоту збільшувалась 15 разів. Позивач, обґрунтовуючи свій позов, не надав жодного доказу, який підтверджував би, що порушення процедури електронних торгів могли вплинути на результат торгів не на користь позивача, ігнорування та ухилення позивача від участі у процедурах примусового стягнення боргу не є підставою для скасування виконавчих дій та результатів електронних торгів. Крім того, позивач у своєму позові посилається на бездіяльність в окремих випадках приватного виконавця при проведенні виконавчих дій, але такі порушення, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, а позивач такі дії не оскаржував. З наведених підстав просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. У разі наявності в матеріалах справи доказів направлення позивачу будь-яких документів щодо електронних торгів до 21.06.2021 року, просив відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав пропуску процесуального строку для звернення до суду.

Приватний виконавець Корольов М. А. надав відзив на позовну заяву, в якому заперечував проти позовних вимог. Зазначив, що чинним законодавством України у разі невиконання судових рішень, які набрали законної сили, передбачена процедура їх примусового виконання. Відповідно до частини першої статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Вважає, що позивач не міг не знати про наявність невиконаного ним судового рішення та відкриття виконавчого провадження. Позивач не виконав добровільно заочне Рішення Обухівського районного суду Київської області від 12.06.2020 року, під час здійснення виконавчого провадження продовжував ухилятися від виконання Рішення, всупереч вимогам Закону України «Про виконавче провадження» не надав декларацію про майно і доходи, не повідомив про зміну свого місця проживання, не виконав вимогу приватного виконавця надати безперешкодний доступ та бути присутнім під час виконавчих дій щодо опису та арешту спірної квартири. Процесуальні документи виконавчого провадження направлялись позивачу за адресою, вказаною у виконавчому документі, а саме: АДРЕСА_2 , та за адресою місцезнаходження нерухомого майна позивача - АДРЕСА_3 . Поштові відправлення, які направлялися за адресами позивача, повернуті приватному виконавцю з відміткою «за закінченням терміну зберігання». Оскільки позивач не повідомив про зміну його адреси, то відправлення копій постанов та інших документів за вказаною у виконавчому листі адресою та/або іншою відомою адресою позивача, в тому числі за місцем знаходження його нерухомого майна, вважаються такими, що відповідають вимогам закону. Як зазначає приватний виконавець, підставами недійсності укладеного за результатами електронних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення. Стосовно безпосередньо результатів електронних торгів, то підставами для визнання їх недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком. У разі виявлення порушень при здійсненні підготовчих дій з метою проведення електронних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, опису майна, визначення вартості чи оцінки майна тощо, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком дії приватного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». Дії приватного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. За таких обставин приватний виконавець вважає, що електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна відбулися з дотриманням процедури їх проведення, а факти порушення прав і законних інтересів позивача не знайшли свого підтвердження належними доказами.

Відповідач ОСОБА_2 надав письмові пояснення, в яких заперечує проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, оскільки вважає їх необґрунтованими, незаконними та такими, що не підлягають задоволенню. Вказав, що дійсно придбав спірну квартиру, ставши переможцем електронних торгів з реалізації квартири, яка перебувала в іпотеці, в порядку виконання рішення суду. Зазначив, що перед участю в торгах щодо спірної квартири ОСОБА_2 перевірив всі обставини, викладені організаторам торгів, дотримувався процедури придбання та продажу квартири. Документів, які стосуються стягнення з позивача заборгованості за кредитним договором, ОСОБА_2 не має, оскільки не був стороною виконавчого провадження, проте впевнений, що позивач був обізнаний про кожний етап стягнення з нього грошових коштів та ігнорував повідомлення суду і приватного виконавця з метою якнайдовше проживати в спірній квартирі. На підставі викладених пояснень просив відмовити у задоволенні позову, надалі просив розглядати справу без його особистої участі, проте зазначив, що у разі необхідності готовий підтвердити викладені обставини готовий це зробити в судовому засіданні.

Відповідач ДП «Сетам» направив до суду відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що відповідно до Порядку та Наказу Міністерства юстиції України від 29 березня 2019 року 1008/5 «Про визначення організатора електронних торгів, торгів за фіксованою ціною» є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, а також виконання інших функцій, передбачених Порядком. Як зазначається у відзиві, електронні торги, за результатами яких реалізовано спірну квартиру, відбулися з дотриманням норм чинного законодавства, позивачем не наведено жодних доводів, обставин та підстав, які б свідчили про протиправність дій організатора торгів під час проведення електронних торгів. ДП «Сетам» виконує функції організатора електронних торгів, який діє винятково в межах повноважень, визначених Порядком, розміщуючи інформацію в системі електронних торгів на підставі документів, поданих виконавцем. Перевірка змісту заявки на реалізацію арештованого майна на відповідність вимогам законодавства організатором торгів не здійснюється, за відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). В свою чергу, організатор торгів перевіряє повноту заповнення заявки, і у разі невідповідності заявки встановленим вимогам, повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. Щодо порушень при проведенні електронних торгів, на які посилається позивач, зазначено, що формальна відсутність у інформаційному повідомленні про електронний аукціон або у заявці певних відомостей не може мати наслідком визнання недійсними електронних торгів, за умови, що це не вплинуло на перебіг таких торгів. Щодо тверджень позивача про занижену вартість майна ДП «Сетам» зауважує, що визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження, проте позивачем не було здійснено жодних кроків для узгодження вартості спірної квартири з іншою стороною виконавчого провадження. У разі ж, якщо сторони виконавчого провадження не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця, останній самостійно визначає вартість майна боржника. У свою чергу, доводи позивача про відсутність публікацій в місцевих засобах масової інформації спростовується копіями відповідних оголошень в газетах. Крім того, позивачем пропущений строк позовної давності тривалістю у три місяці для оскарження електронних торгів, встановлений ст. 48 Закону України «Про іпотеку». З таких підстав ДП «Сетам» просило відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Третя особа АТ КБ «ПриватБанк» надало письмові пояснення, зазначивши, що оскарження будь-яких дій приватного виконавця можливе лише шляхом подання відповідної скарги до суду, у визначений ст. 449 ЦПК України строк, водночас позивач зі скаргами на дії приватного виконавця до суду не звертався. У зв`язку з цим, доводи позивача щодо будь-яких дій приватного виконавця, не пов`язаних саме з порядком проведення електронних торгів, не можуть слугувати підставою для визнання електронних торгів недійсними. Стосовно посилання позивача на те, що ДП «Сетам» не було опубліковано в засобах масової інформації повідомлення про проведення торгів, що суттєво вплинуло на результат проведення відповідних торгів зазначено, що разом з відзивом на позовну заяву ДП «Сетам» надало копію сторінок газети «Метро» з оголошенням про проведення електронних торгів з продажу спірної квартири, яке було опубліковане 18.01.2021 року, а електронні торги були призначені і відбулись 11.02.2021 року, тобто через 18 робочих днів, а отже, ДП «Сетам» були дотримані передбачені законодавством вимоги. У зв`язку з наведеним, АТ КБ «ПриватБанк» просило відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Ухвалою суду від 01.10.2021 року позовну заяву було залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 09.11.2021 року справу було відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 09.11.2021 задоволено заяву позивача про забезпечення позову, накладено арешт на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_3

16.01.2024 у справі проведено повторний автоматизований розподіл справи за результатами якого головуючим суддею (суддею-доповідачем) у справі визначено Якимець О. І.

Ухвалою суду від 02.02.2024 року задоволено клопотання позивача про проведення судової оціночно-будівельної експертизи, призначено по справі судову оціночно-будівельну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України На вирішення експерта поставлено наступне питання: яка ринкова вартість об`єкта нерухомого майна - квартири АДРЕСА_4 станом на 16.11.2020 року? Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Ухвалою суду від 23.09.2024 року поновлено провадження у справі.

12.08.2024 року до суду надійшов лист Київського науково-дослідного інституту судових експертиз МЮ України № 15476/5912-4-24/40 від 24.07.2024, про залишення ухвали суду про призначення експертизи без виконання, у зв`язку з неоплатною витрат на її проведення. Так, згідно даного листа рахунок № 1434 від 01.04.2024, направлений на адресу позивача, не було оплачено.

Ухвалою суду від 08.10.2024 року у клопотанні представника позивача про призначення судової оціночно-будівельної експертизи у справі відмовлено.

Ухвалою суду від 08.10.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті за правилами загального позовного провадження.

Представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Верем`юк Д. А. подав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд справи без особистої участі сторони відповідача ОСОБА_3 , позовні вимоги не визнав у повному обсязі, підтримав усну заяву про застосування строків позовної давності.

Відповідач ОСОБА_2 у своїх письмових поясненнях просив відмовити у задоволенні позову та розглядати справу без його особистої участі.

Приватний виконавець Корольов М. А. подав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд справи без його участі, у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

ТОВ «Експертна служба України» надіслало до суду заяву про розгляд справи без участі представника ТОВ «Експертна служба України», з позовними вимогами не погодилось.

Представник АТ КБ «ПриватБанк» адвокат Рура Н. В. подала до суду заяву, в якій просила проводити розгляд справи без участі представника АТ КБ «ПриватБанк», у задоволенні позову просила відмовити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, про дату, час та місце проведення засідання повідомлялись належним чином.

Суд, з урахуванням заяв, які надійшли від учасників справи, прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності осіб, які не з`явилися в судове засідання, у відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 223 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом - ЦПК України).

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до наступного.

Судом встановлено, що 26.04.2018 року між AT КБ «ПриватБанк» та позивачем було укладено іпотечний договір, відповідно до умов якого з метою забезпечення належного виконання позивачем вимог AT КБ «ПриватБанк», що випливають з договору про іпотечний кредит № K2PVGK від 26.04.2021 року, позивач передав в іпотеку AT КБ «ПриватБанк» майно, а саме спірну квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Вказаний іпотечний договір посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Воловиченко В. В., за реєстраційним номером № 1100.

26.04.2018 року між позивачем та ОСОБА_4 було укладено договір купівлі-продажу квартири, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, зареєстрований в реєстрі за № 1097, за умовами якого позивач придбав спірну квартиру.

Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за № 223025172 від 08.09.2020, за боржником на праві власності зареєстрована квартира АДРЕСА_4 .

Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 12.06.2020 року по справі № 372/409/20 було задоволено позов АТ КБ «ПриватБанк», стягнуто з позивача на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором № K2PVGK від 26.04.2021 року у розмірі 960 992,62 гривень та судові витрати у розмірі 14 414,89 гривень.

08.09.2020 на виконання до приватного виконавця Корольова М. А. надійшов виконавчий лист № 372/409/20, виданий 17.08.2020 Обухівським районним судом Київської області, про стягнення з позивача на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованості за кредитним договором у розмірі 960 992,62 грн.

Приватним виконавцем Корольовим М. А. 08.09.2020 року відкрито виконавче провадження № НОМЕР_5 з примусового виконання виконавчого листа Обухівського районного суду Київської області від 17.08.2020 року № 372/409/20.

Постановою приватного виконавця Корольова М. А. від 08.09.2020 року накладено арешт на кошти боржника в межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця та витрат виконавчого провадження в сумі 1 058 160,88 грн.

Постановою приватного виконавця Корольова М. А. від 08.09.2020 року накладено арешт на майно боржника в межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця та витрат виконавчого провадження в сумі 1 058 160,88 грн.

Постановою приватного виконавця Корольова М. А. від 08.09.2020 року накладено арешт на майно боржника, а саме на спірну квартиру. Відповідний запис про обтяження внесений до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 38083345 від 08.09.2020.

11.09.2020 на виконання до приватного виконавця Корольова М. А. надійшов виконавчий лист № 372/409/20, виданий 17.08.2020 Обухівським районним судом Київської області, про стягнення з позивача на користь АТ КБ «Приватбанк» судових витрат за у розмірі 14 414 ,89грн.

Приватним виконавцем Корольовим М. А. 08.09.2020 року відкрито виконавче провадження № НОМЕР_6 з примусового виконання виконавчого листа Обухівського районного суду Київської області від 17.08.2020 року № 372/409/20.

Постановою приватного виконавця Корольова М. А. від 11.09.2020 року виконавчі провадження № НОМЕР_5 та № НОМЕР_6 обєднано у зведене виконавче провадження № НОМЕР_4.

01.10.2020 приватним виконавцем Корольовим М. А. на адресу позивача направлено вимогу, якою останнього зобов`язано бути присутнім 12.10.2020 року об 11.00 год. за адресою: АДРЕСА_1 під час проведення виконавчих дій щодо опису та арешту нерухомого майна боржника, а саме спірної квартири, а також надати безперешкодний доступ приватному виконавцю Корольову М. А. до спірної квартири для проведення виконавчих дій щодо опису та арешту вищевказаного майна.

12.10.2020 приватним виконавцем в присутності представника АТ КБ «Приватбанк» Нікеркіна Микити Валерійовича, понятих: ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , експерта - ОСОБА_7 складено постанову про опис та арешт майна боржника, а саме спірної квартири. У зв`язку з відсутністю боржника прийняте рішення щодо передачі на відповідальне зберігання представнику стягувача.

Постановою приватного виконавця Корольова М. А. від 27.10.2020 року призначено суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Експертна служба України» (сертифікат № 39/20 від 27.01.2020 року, виданий Фондом державного майна України) в особі генерального директора Душинського Є. І. для виготовлення письмового звіту про визначення вартості описаного та арештованого майна боржника, суб`єкта оціночної діяльності в особі ОСОБА_7 попереджено про кримінальну відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків під час здійснення виконавчого провадження, надання завідомо неправдивого звіту з питань.

27.10.2020 року між приватним виконавцем Корольовим М. А. та ТОВ «Експертна служба України» укладений договір № 1469-ПВ/20 про проведення оцінки майна, а саме спірної квартири.

19.11.2020 року за вх. № 4022/01-17 на адресу приватного виконавця надійшов звіт про оцінку майна, складений ТОВ «Експертна служба України», згідно з яким ринкова вартість спірної квартири станом на 16.11.2020 року становить 1 522 544 грн.

23.11.2020 року приватним виконавцем на адресу ДП «Сетам» сформована заявка на реалізацію спірної квартири.

25.11.2020 року на вебсайті ДП «Сетам» https://setam.net.ua за заявкою приватного виконавця розміщений лот № 455044 з реалізації предмета іпотеки - двокімнатної квартири АДРЕСА_5 , торги призначені на 28.12.2020 року за стартовою ціною 1 522 544 грн.

Згідно з протоколом № 518547 проведення електронних торгів від 28.12.2020 перші торги по реалізації лота № 455044 - двокімнатної квартири АДРЕСА_5 , не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів.

Відповідно до протоколу № 525540 ДП «Сетам», 11.02.2021 відбулися електронні торги з реалізації лота № 462507, а саме: двокімнатної квартири АДРЕСА_5 , переможцем визнано ОСОБА_2 , ціна продажу лоту (сума коштів внесена переможцем даних торгів за придбане нерухоме майно): 1 365 308 грн.

01.03.2021 року приватним виконавцем сформовано Акт про реалізацію предмета іпотеки, а саме: двокімнатної квартири АДРЕСА_5 , копію якого надіслано АТ КБ «ПриватБанк», позивачу, ДП «Сетам» та видано особисто переможцю електронних торгів ОСОБА_2

02.03.2021 року приватним виконавцем Корольовим М. А. винесена постанова про зняття арешту з реалізованого майна, а саме: двокімнатної квартири АДРЕСА_5 , копії якої направлені сторонам виконавчого провадження.

13.04.2021 року приватним виконавцем Корольовим М. А. винесена постанова про виведення виконавчого провадження із зведеного виконавчого провадження.

13.04.2021 року приватним виконавцем Корольовим М. А. винесена постанова про закінчення виконавчого провадження, копії якої направлені сторонам виконавчого провадження, а з оригіналом виконавчого документа до суду, що видав виконавчий документ.

02.03.2021 року приватним нотаріусом Сєровою О. В. видано ОСОБА_2 свідоцтво про придбання з електронних торгів нерухомого майна, що було предметом іпотеки, а саме спірної квартири, яке зареєстровано в реєстрі під № 697, а також проведено державну реєстрацію нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

28.08.2021 року приватним нотаріусом Черняком А. Л. посвідчено договір купівлі-продажу, який зареєстровано в реєстрі під № 644, відповідно до якого ОСОБА_2 продав спірну квартиру ОСОБА_3 , а також проведено державну реєстрацію нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Згідно зі ст. 16 Цивільного кодексу України (надалі за текстом - ЦК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Відповідно до ч. 1 ст. 650 ЦК України, особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 4 ст. 656 ЦК України, до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту ч. 1 ст. 650, ч. 1 ст. 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Частиною 1 ст. 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до ч. 3 ст. 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку.

Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст. ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів.

Згідно з Порядком, електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через вебсайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до п. п. 3, 4 розділу II Порядку, виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим п. 2 цього розділу.

Виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмимп. 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) до Системи.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

Організатор повертає заявку на реалізацію майна приватному виконавцю у разі зупинення або припинення діяльності приватного виконавця відповідно до Закону України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

ДП «Сетам» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих виконавцем. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

У Постанові Верховного Суду України від 06.04.2016 року по справі № 3-242 гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

У Постанові Верховного Суду України від 29.11.2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18.11.2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25.11.2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13.04.2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29.06.2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Сукупність цих обставин позивачем під час розгляду справи не доведено, зокрема не надано належних і допустимих доказів, що зазначені ним порушення вплинули на результат електронних торгів, а також не доведено обставин, які б свідчили про порушення його прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів.

Так, позивач як на підстави визнання оспорюваних електронних торгів недійсними позивач посилається на те, що спірна квартира була передана виконавцем на зберігання не позивачу, а іншій особі; заявка на реалізацію арештованого майна не відповідає вимогам Порядку, а саме не зазначено місце проживання чи перебування зберігача, контактні телефони, адресу офіційної електронної пошти та реквізити рахунку приватного виконавця, не долучено план приміщення та фотографічне зображення майна; при формуванні лоту торгів до Системи не внесена об`єктивна інформація про майно, повідомлення про проведення торгів не опубліковано в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, внаслідок чого зацікавлені особи (потенційні покупці) не були належним чином повідомлені про торги, що виключило конкуренцію на торгах та могло істотно вплинути на формування ціни під час проведення торгів; не повідомлено письмово позивача та приватного виконавця про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна.

За твердженням позивача внаслідок зазначених порушень при проведенні електронних торгів спірну квартиру було продано за ціною, значно нижчою від ринкової, що призвело до порушення прав позивача як власника квартири.

Крім того, позивач посилається на те, що приватний виконавець Корольов М. А. не повідомляв його про відкриття виконавчого провадження з примусового виконання Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 12.06.2020 року по справі № 372/409/20 та про виконавчі дії в межах вказаного провадження, не провів належним чином опис та фотографування квартири, що в свою чергу вплинуло на ринкову вартість квартири визначену експертом, не надіслав позивачу копію протоколу електронних торгів та копію акту про реалізацію предмета іпотеки.

Вважає також, що при вчиненні виконавчих дій з опису та арешту майна боржника приватний виконавець та експерт не намагалися потрапити до квартири, оскільки хотіли її реалізувати за більш низькою ціною, експерт не був ознайомлений з об`єктом дослідження, оскільки ним здійснювався лише візуальний огляд та фотографування лише будинку, а не квартири - об`єкта оцінки. На думку позивача, експерт занизив ринкову вартість квартири мінімум на 20%, оскільки звіт про оцінку було складено без врахування проведеного позивачем ремонту квартири і зроблених поліпшень, які не можуть бути видалені з об`єкту оцінки та входять в його вартість.

Суд зазначає, що дії державного виконавця в межах виконавчого провадження (опис та арешт майна, визначення його вартості, направлення заявки організатору торгів) є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними у передбачений законом спосіб.

Отже, навіть за умови, що в ході розгляду справи знайшли б своє підтвердження доводи позивача про відсутність в інформаційному повідомленні про лот, розміщеному на сайті ДП «Сетам» повного фотографічного зображення майна, відомостей про майно, його склад, характеристики, опис, інших зазначених позивачем відомостей, визначення вартості майна без потрапляння до приміщення, тощо, такі порушення не є підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження», примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Згідно зі ст. 26 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець розпочинає примусове виконання рішення на підставі виконавчого документа за заявою стягувача про примусове виконання рішення. Виконавець не пізніше наступного робочого дня з дня надходження до нього виконавчого документа виносить постанову про відкриття виконавчого провадження, в якій зазначає про обов`язок боржника подати декларацію про ходи та майно боржника, попереджає боржника про відповідальність за неподання такої декларації або внесення до неї завідомо неправдивих відомостей.

Матеріалами справи підтверджується, що постанова про відкриття виконавчого провадження, а в подальшому інші документи виконавчого провадження та повідомлення направлялись позивачу засобами поштового зв`язку за адресою, зазначеною у виконавчому документі, а саме: АДРЕСА_2 (за якою зареєстроване місце проживання позивача), а також за адресою місцезнаходження нерухомого майна боржника: АДРЕСА_3 .

Відповідно до ст. 447 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи. Згідно з ч. 1 ст. 448 ЦПК України, скарга подається до суду, який розглянув справу як суд першої інстанції.

Таким чином, оскарження будь-яких дій приватного виконавця можливе лише шляхом подання відповідної скарги до суду, у визначений ст. 449 ЦПК України строк.

Доказів того, що позивачем оскаржувались дії приватного виконавця Корольова М. А. у зведеному виконавчому провадженні № НОМЕР_4, суду не надано.

У зв`язку з чим, посилання позивача на дії приватного виконавця, які не пов`язані саме з порядком проведення електронних торгів, не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Цього ж висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 08 липня 2020 року справа № 201/18443/17 провадження № 61-530св19: «Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів. Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні підготовчих дій з метою проведення електронних торгів, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком, підлягають оскарженню в спосіб, передбачений Законом України «Про виконавче провадження». Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.»

Згідно з встановленими Порядком вимогами, реалізація арештованого майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження».

У відповідності до ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

Як вбачається з матеріалів справи, приватний виконавець здійснив опис та арешт майна без внутрішнього огляду об`єкта внаслідок невиконання позивачем вимоги, якою позивача зобов`язано бути присутнім під час проведення виконавчих дій щодо опису та арешту спірної квартири.

Зазначена вимога була надіслана позивачу засобами поштового зв`язку за адресою, зазначеною у виконавчому документі, а саме: АДРЕСА_2 (за якою зареєстроване місце проживання позивача), а також за адресою місцезнаходження нерухомого майна боржника: АДРЕСА_3 . З огляду на нормативні строки пересилання відправлень «Укрпошта Стандарт», які в межах обласного центру становлять день відправки + 3 дні, а у межах області - день відправи + 4 дні, позивач був завчасно та належним чином повідомлений про дату та час проведення приватним виконавцем виконавчих дій щодо опису та арешту спірної квартири. Разом з тим, поштове відправлення повернулось на адресу приватного виконавця з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в України».

Під час проведення оцінки майна, майнових прав оцінювачами, суб`єктами оціночної діяльності обов`язковим для застосування є Національний стандарт № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2003 № 1440 (далі за текстом - Національний стандарт № 1).

Відповідно до пункту 56 Національного стандарту № 1, у звіті про оцінку майна повинно бути зазначено про результати особистого огляду оцінювачем об`єкта оцінки. У разі неможливості особистого огляду оцінювач надає у звіті про оцінку майна відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів такої оцінки, що є важливим для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість. Ознайомлення з об`єктом оцінки в даному випадку здійснюється на підставі вихідних даних про об`єкт, документів, які містять характеристики об`єкта оцінки.

Отже, у разі неможливості з об`єктивних причин проведення особистого огляду оцінювачем об`єкта оцінки та наявності наданих замовником необхідних вихідних даних для проведення оцінки майна, оцінювач має право провести оцінку без особистого огляду із обов`язковим зазначенням про це у звіті про оцінку.

Одночасно із зобов`язанням зазначити про це у звіті про оцінку оцінювач зобов`язаний зробити застереження про те, що у разі наявності в об`єкта оцінки певних ознак, що підтверджують інший ніж було описано в звіті про оцінку фізичний, функціональний стан, результати оцінки можуть бути визнані недостатньо об`єктивними, тому що вони ґрунтувалися на припущенні оцінювача про інший, ніж виявилося насправді, стан об`єкта оцінки.

Так, суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Експертна служба України» в особі Душинського Є. І. у звіті про визначення ринкової вартості спірної квартири станом на 16.11.2020 року було відображено, що проведення внутрішнього огляду спірної квартири виявилось неможливим та зроблено застереження щодо можливої наявності у об`єкта певних ознак, які підтверджують інший ніж описаний в звіті стан об`єкта, на припущенні про який ґрунтуються результати оцінки.

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (п.1 р. ІІ Порядку).

Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби (п.2 р.ІІ Порядку).

Як передбачено ч.ч. 2, 4 ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження», сторони виконавчого провадження мають право оскаржити результати оцінки майна та порядок їхнього оскарження до передачі майна на реалізацію.

Частиною 1 ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки нерухомого майна державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Частиною 5 ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності суб`єкта господарювання.

Згідно зі ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору.

Відповідно до роз`яснень Великої Палати Верховного суду у постанові №914/881/17 від 13.03.2018 року, звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Звіт про оцінку майна є результатом практичної діяльності фахівця-оцінювача з визначених питань і не може вважатися юридичним актом, нормативно-правовим актом, чи актом ненормативного характеру (індивідуальним актом) будь-якого державного чи іншого органу або уповноваженої ним особи.

Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів.

У відповідності до постанови Великої Палати Верховного суду від 20.03.2019 року, визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності, вчинила відповідні дії) щодо примусового виконання на підставі виконавчих документів. Отже, оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців.

Згідно зі ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

З копій матеріалів виконавчого провадження № НОМЕР_7, доданих приватним виконавцем до відзиву, вбачається, що позивач 14.01.2021 року зверталась до приватного виконавця із клопотанням про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження (т. 1 а.с. 198).

З вказаної дати, позивач в десятиденний строк не оскаржили визначення вартості та оцінки майна у спосіб, передбачений законом.

Крім того, позивачем не було оскаржено й дії приватного виконавця. Доказів зворотного матеріали справи не містять.

Тому, відсутні підстави для визнання прилюдних торгів недійсними, оскільки позивач, будучи обізнаною про складання звіту щодо оцінки майна, не реалізувала в належний спосіб своє право на оскарження дій виконавця з проведення оцінки майна, які вчинені до призначення прилюдних торгів.

Також, свої вимоги позивач мотивувала тим, що на момент реалізації майна ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 25.01.2021 року у справі № 752/2437/21 було заборонено здійснювати реалізацію квартири за адресою: АДРЕСА_6 .

Разом з тим, з матеріалів справи та даних ЄДРСР вбачається, що ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва у справі № 752/2437/21 від 25.01.2021 року забезпечено позов шляхом заборони приватному виконавцю виконавчого округу міста Київ Корольову В.В. здійснювати реалізацію квартири за адресою: АДРЕСА_6 , шляхом зупинення електронних торгів за лотом №460548: «ІПОТЕКА. Двокімнатна квартира, загальною площею 55,1 м2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 .

Постановою Київського апеляційного суду від 29.07.2021 року ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 25.01.2021 року в частині задоволення заяви про забезпечення позову шляхом заборони приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва Корольову В.В. здійснювати реалізацію квартири за адресою: АДРЕСА_6 , шляхом зупинення електронних торгів за лотом № 460548: «ІПОТЕКА. Двокімнатна квартира, загальною площею 55,1 м2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 , скасовано та ухвалено нове рішення в цій частині про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову у вказаний спосіб.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 30.03.2021 року задоволено клопотання приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Корольова В.В. та АТ «ОТП Банк» про скасування заходів забезпечення позову, скасовано заходи забезпечення позову, які застосовані відповідно до ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 25.01.2021 року про заборону приватному виконавцю виконавчого округу міста Київ Корольову В.В. здійснювати реалізацію квартири за адресою: АДРЕСА_6 , шляхом зупинення електронних торгів за лотом № 460548: «ІПОТЕКА. Двокімнатна квартира, загальною площею 55,1 м2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 .

Постановою Київського апеляційного суду від 07.10.2021 року ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 30.03.2021 року скасовано.

До того ж, відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерством юстиції України 29.09.2016 року №2831/5, відомості про чинні обтяження майна установлюються на підставі даних, зареєстрованих в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек).

Відомості про те, що станом на 15.04.2021 року відомості про обтяження, зареєстровані в установленому законом порядку, були наявні, суду не надані. Отже, за відсутності такої інформації не було підстав для зупинення електронних торгів.

Тому, твердження позивача з даного приводу судом оцінюються критично і не приймаються до уваги.

Посилання позивача на встановлену Законом України «Про споживче кредитування» заборону на примусове стягнення (відчуження без згоди власника) на предмет іпотеки, що є забезпеченням виконання зобов`язань, які підлягають реструктуризації на підставі заяви про проведення реструктуризації, також не заслуговують на увагу з огляду на те, що дія положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо споживчих кредитів, наданих в іноземній валюті» № 1381-IX від 13.04.2021 року, яким було внесено зміни до розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про споживче кредитування» та які набули чинності 23.04.2021 року, в силу ст. 58 Конституції України не поширюється на правовідносини, які виникли до набрання чинності цим законом. Відомості про подання позивачем заяви про реструктуризацію матеріали справи не містять.

Крім того, розділом Х Порядку реалізації арештованого майна Затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року за № 2831/5 передбачено, що після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.

Приватний виконавець самостійно затверджує акт про проведені електронні торги шляхом його підписання та скріплення печаткою приватного виконавця.

Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження.

Не пізніше наступного робочого дня з дня видачі/надсилання акта про проведені електронні торги переможцю всі арешти та заборони з такого майна знімаються виконавцем (крім арешту, накладеного на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову). Копії постанови виконавця про зняття арешту з реалізованого майна надсилаються не пізніше наступного робочого дня після її винесення переможцю та відповідному органу (установі) для зняття арешту.

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.

У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги.

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.10.2019 року у справі №922/3537/17 викладено правовий висновок про те, що: за наслідками торгів визначаються і покупна ціна (яка запропонована переможцем), і особа покупця (яким є переможець торгів). Отже, моментом укладення договору купівлі-продажу є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту його пропозиції (ч. 2 ст. 638 ЦК України). Протокол електронних торгів підписується організатором (п. 2 розділу VIII Порядку реалізації арештованого майна) і є доказом укладення договору купівлі-продажу продавцем та переможцем торгів за ціною, визначеною у протоколі. Подальше оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Порядком не передбачене.

Укладений на електронних торгах договір купівлі-продажу підлягає виконанню у порядку, визначеному розділом X Порядку реалізації арештованого майна. Покупець (переможець електронних торгів) протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно відповідно до пункту 1 розділу X Порядку реалізації арештованого майна.. Дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота, зазначається також у протоколі (абзац дев`ятий пункту 1 розділу VIII Порядку реалізації арештованого майна.). Правовою підставою сплати покупцем (переможцем торгів) коштів як покупної ціни за придбане майно є договір купівлі-продажу, укладений на торгах.

Після виконання покупцем (переможцем електронних торгів) свого обов`язку за договором купівлі-продажу, тобто після повного розрахунку за придбане майно, виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Приватний виконавець самостійно затверджує акт про проведені електронні торги шляхом його підписання та скріплення печаткою приватного виконавця (п. 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна.). У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги (п. 8 розділу X Порядку реалізації арештованого майна.).

Отже, видача та підписання приватним виконавцем акту про реалізацію предмета іпотеки є наслідком реалізації, останній не може відмовити у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, якщо така реалізація здійснювалася відповідно до вимог Закону. Невідповідності реалізації вимогам Закону позивачем не доведено.

За таких обставини суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову з тих підстав, з якими позивач пов`язує недійсність електронних торгів.

Згідно п. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку ухвалення рішення щодо відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі відмови у позові судовий збір покладається на позивача.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 17, 76-80, 259, 265, 273, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

у позові ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Корольова Михайла Андрійовича, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи - Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк», Товариство з обмеженою відповідальністю «Експерта служба України», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сєрова Олена Валеріївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Черняк Андрій Леонідович про визнання електронних торгів з реалізації арештованого майна недійсними, скасування протоколу про проведення електронних торгів, скасування акту приватного виконавця про проведенні електронні торги, скасування свідоцтва про право власності, скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, вилучення запису про реєстрацію права власності - відмовити.

Судові витрати понесені позивачем ОСОБА_1 - покласти на позивача.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Строк апеляційного оскарження може бути поновлено у відповідності до ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , місце проживання - АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

відповідач-1 Державне підприємство «Сетам», місцезнаходження - місто Київ, вул. Стрілецька 4-6, ;

відповідач-2 приватий виконавець виконавчого округу міста Києва Корольов Михайло Андрійович місцезнаходження - місто Київ, вул. Костьольна, 7, оф.4;

відповідач-3 ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

відповідач-4 ОСОБА_3 , місце проживання - АДРЕСА_8 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

третя особа-1 Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк», місцезнаходження - місто Київ, вул. Грушевського, 1-Д, ;

третя особа-2 Товариство з обмеженою відповідальністю «Експерта служба України», місцезнаходження - місто Київ, вул. Бальзака, 18, кв.211, ;

третя особа-3 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сєрова Олена Валеріївна, місцезнаходження - місто Київ, вул. Шота Руставелі, 32, оф.5;

третя особа-4 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Черняк Андрій Леонідович, місцезнаходження - місто Київ, вул. Лютеранська, 15, прим.1.

Суддя О. І. Якимець