Провадження № 2/635/754/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2025 року с-ще Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Базова О.В.,

за участі секретаря судового засідання Макаренко С.І.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін в приміщенні Харківського районного суду Харківської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. В обґрунтування якої зазначила, що 02 березня 2013 року між позивачем

та відповідачем ОСОБА_2 було укладено шлюб, який був зареєстрований Виконавчим комітетом Будянської селищної ради Харківського району, Харківської області, актовий запис

№ 07. Спільне життя не склалося через відсутність взаєморозуміння та поваги, розходження поглядів на сімейні цінності, фактичні шлюбні відносини між сторонами припинено, вони втратили почуття любові та поваги один до одного, спільне господарство не ведуть. Вказані обставини і вимусили звернутися до суду з зазначеною позовною заявою.

28 листопада 2024 року на підставі протоколу автоматичного розподілу судової справи

між суддями зазначена справа надійшла в провадження судді Базова О.В.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу, в порядку спрощеного позовного провадження, окрім іншого, з повідомленням сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 січня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі

за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позивач, надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позов підтримала.

Відповідач, надав заяву про розгляд справи у його відсутності, проти задоволення позову

не заперечував.

За таких обставин, на підставі ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутність сторін на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Відповідно до ч. 2

ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть учать у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу

не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з такого.

Шлюб це сімейний добровільний та рівноправний союз жінки та чоловіка, їх спільність, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану та спрямований

на створення сім`ї. Добровільність шлюбу одна з основних його засад. Загальна декларація прав людини 1948 р. у ч. 2 ст. 16 містить положення, за яким шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються, а за ст. 23 Міжнародного пакту 1966 р. про громадянські

і політичні права, жоден шлюб не може бути укладений без вільної і цілковитої згоди тих,

що одружуються.

Однією з причин припинення шлюбу є його розірвання.

Оскільки шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, розірвання шлюбу може відбутися за їхньою спільною заявою або за заявою когось з них.

Так, судом встановлено, що 02 березня 2013 року Виконавчим комітетом Будянської селищної ради Харківського району, Харківської області, укладено шлюб між ОСОБА_3

та ОСОБА_2 , актовий запис № 07, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії

НОМЕР_1 , після реєстрації шлюбу позивачка змінила прізвище з дошлюбного « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 ».

Від шлюбу мають спільного сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з ч. 1 ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований

у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

За змістом положень ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки

та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування

до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість

і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання, у т. ч. за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 109 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі чоловіка та дружини і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права,

а також права їхніх дітей.

Відповідно до ч. 1 ст.110, ст.112 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда

та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило

б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода

на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу.

Враховуючи наведене, з`ясувавши причини розірвання шлюбу, фактичні взаємини подружжя, дослідивши письмові докази, суд вважає подальше спільне життя подружжя

і збереження сім`ї неможливим, оскільки це може зашкодити інтересам позивача, повнолітньої дитини та відповідача, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Щодо залишення позивачу шлюбного прізвища, суд зазначає наступне.

У відповідності до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку

з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до норми вказаної статті, при розірванні шлюбу кожен із подружжя

має право зберегти спільне прізвище або відновити дошлюбне. Це право може бути реалізоване лише у момент припинення шлюбу у разі його розірвання.

Відповідно до ч. 4 ст. 294 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час реєстрації,

що розривається.

Як вбачається із свідоцтва про шлюб, позивач після реєстрації шлюбу обрала прізвище « ОСОБА_5 », а тому суд приходить до висновку, що вона має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем.

З огляду на викладене, шлюб підлягає розірванню, а позов ОСОБА_1 до

ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.4, 5 , 13, 76-81, 142, 206, 247, 265 ЦПК України, ст. ст.24,56,104,105,110,112,113 СК України, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2

про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований Виконавчим комітетом Будянської селищної ради Харківського району, Харківської області, актовий запис № 07.

ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі проголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкриття чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання:

АДРЕСА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою:

АДРЕСА_2 .

Суддя Олександр БАЗОВ