Справа № 545/5163/24 Провадження № 2/358/320/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

20 лютого 2025 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С., отримавши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог: Шевченківська сільська рада (служба у справах дітей) про позбавлення батьківських прав, -

В С Т А Н О В И В:

09.12.2024 ухвалою судді Полтавського районного суду Полтавської області Путря О.Г. матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог: Шевченківська сільська рада (служба у справах дітей) про позбавлення батьківських прав передано за підсудністю до Богуславського районного суду Київської області.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.01.2025 справу передано у провадження судді Романенко К.С.

Ухвалою судді Романенко К.С. від 22.01.2025 матеріали справи повернуто до Полтавського районного суду Полтавської області для належного оформлення, а саме для надання копії виписки про підтвердження зарахування коштів, зазначення у супровідному листі повідомлення про зарахування (не зарахування) судового збору та надання інформації про наявність (відсутність) подання про повернення коштів судового збору за платіжними документами.

Після усунення недоліків 18.02.2025 до Богуславського районного суду Київської області надійшли матеріали цивільної справи № 545/5163/24 з інформацією керівника апарату Полтавського районного суду Київської області Олени Ольховської про те, що виписка про зарахування судового збору відсутня, у зв`язку з тим, що судовий збір сплачено не на реквізити Полтавського районного суду Полтавської області.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст.185 ЦПК України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175, 177 вказаного Кодексу.

Нормами ст.177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу, фізичною особою, яка подала позов сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211,20 грн.

Належним доказом про сплату судового збору є оригінал квитанції про його сплату.

Згідно з ч. 2 ст.9 Закону України «Про судовий збір» суд, перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до Полтавського районного суду Полтавської області надано квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки №0.0..1 від 14.11.2024 року про сплату судового збору у розмірі 1212,00 грн.

Однак, вказаний судовий збір сплачено на рахунок UA79 1712 0600 0023 735, отримувач: ГУК у Черк.обл./тг м.Звенигор/ 22030101; код отримувача 37930566; код оплати: 11.24 11.24 *;101; ; 22030101; Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050); ОСОБА_1 , тобто судовий збір по цивільній справі № 545/5163/24 не сплачено на рахунок Полтавського районного суду Полтавської області.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч.2 п.1 п.п. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 01 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 3028 грн.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання даного позову у розмірі 1211,20 грн. та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Судовий збір сплачується за наступними реквізитами:

- Отримувач коштів - ГУК уКиїв.обл/Богуслав.міс./22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37955989; Банк отримувача - Казначейство України (ел.адм.подат.); Рахунок отримувача - UA0010750; Код класифікації доходів бюджету - 22030101; Призначення платежу - судовий збір.

Таким чином, позов подано без додержання вимог ст. 177 ЦПК України, що є перешкодою до відкриття провадження у справі, тому позивачу, усуваючи недоліки потрібно сплатити судовий збір.

Слід зазначити, що зазначені в ухвалі суду недоліки поданої заяви не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Згідно приписів ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175-177, 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог: Шевченківська сільська рада (служба у справах дітей) про позбавлення батьківських прав - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання останнім копії ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута останньому, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною позовною заявою до суду.

Копію ухвали суду надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий: суддя К. С. Романенко