_________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/5634/25
Провадження № 2-о/947/176/25
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

13.02.2025 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Бескровний Я.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи: Орган опіки та піклування Київської районної державної адміністрації Одеської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки,-

ВСТАНОВИВ:

10 лютого 2025 року до Київського районного суду м. Одеси надійшла заява від ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи: Орган опіки та піклування Київської районної державної адміністрації Одеської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки.

Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до положень ч.1ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Дослідження змісту заяви та доданих до неї матеріалів дає підстави для такого висновку.

Частиною 3 статті 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

І. У відповідності до вимог ч. 1ст.299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із урахуванням стану її здоров`я.

Для визначення фактичної можливості такої особи з`явитися в судове засідання, а також про можливість особисто дати пояснення по суті справи у разі необхідності суд може призначити відповідну експертизу.

В порушення ч. 1 ст.299 ЦПК України заявником у заяві про визнання особи недієздатною та призначення опікуна, заінтересованою особою не зазначено особу, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною та орган опіки та піклування.

Тому, заявнику необхідно визначитися з колом заінтересованих осіб у справі, з урахуванням вимог законодавства.

ІІ. Відповідно до ч. 1 ст. 60 Цивільного кодексу України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до ч.1 ст. 300 ЦПК України, суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

Отже, призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки саме в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства щодо забезпечення повноцінного здійснення своїх прав особою, яку суд визнав недієздатною; її захисту та відповідальності іншої особи за дії особи, яку суд визнав недієздатною.

У прохальній частині заявник просить зобов`язати орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради надати висновок щодо особи, яку суд може призначити опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суд звертає увагу заявника, що в положеннях Глави 2 ЦПК України, яка регламентує розгляд судом справ про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи, як і в ЦПК та ЦК України, відсутня така правова підстава в суду щодо зобов`язання органу опіки та піклування надати суду висновок про доцільність призначення заявника опікуном над недієздатною особою, при вирішені судом такої категорії справ.

ІІІ. Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У поданій заяві заявник просить суд:

-визнати ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 недієздатною та встановити над нею опіку.

-призначити ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за поданням органу опіки та піклування.

Суд приймає до уваги позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду висловлену 14.12.2022 року у справі № 637/909/21, провадження № 61-3489св22, згідно якої вказано: «той факт, що з 01.09.2015 року набрав чинності Закону України від 22.05.2015 року № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», яким виключено п. 9 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», згідно з яким судовий збір не справлявся за подання до суду заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи, не може бути підставою для стягнення із заявника судового збору за подання заяви про визнання особи недієздатною у разі, якщо таке правило перебачено ЦПК України, а саме у ч. 2 ст. 299 цього Кодексу. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21.03.2018 року у справі № 761/24881/16-ц (провадження № 14-57цс18) зазначила, що ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не містить вичерпного переліку осіб, яким надано пільги щодо сплати судового збору, як і не містить позиції про те, що пільги надаються лише за пред`явлення позову. Враховуючи, що ч. 2 ст. 299 ЦПК України містить правило, що судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави, з урахуванням наведених міркувань, Верховний Суд зробив висновок, що заявник звільнений від сплати судового збору за подання заяви про визнання особи недієздатною, оскільки судовий збір є складовою судових витрат. Відмінне від наведеного розуміння ч. 2 ст. 299 ЦПК України призведе до порушення права заявника на доступ до правосуддя, доступ до суду, що є неприпустимим».

Так, суд зазначає, що за вимогу про визнання фізичної особи недієздатною, з огляду на вказану правову позицію наразі не передбачена сплата судового збору (ч. 2 ст. 299 ЦПК України), однак заявник одночасно просить суд призначити опікуна, що не підпадає під положення ч. 2 ст. 299 ЦПК України.

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з вимогами ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 0, 2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн. 00 коп.

Отже за подання заяви у справах окремого провадження фізичною особою судовий збір становить 605 грн. 60 коп.

Так, на виконання ухвали суду заявник має надати суду оригінал платіжного документа про сплату судового збору в розмірі 605 грн. 60 коп. або подати клопотання з належним обґрунтуванням підстав звільнення від сплати судового збору з доказами на підтвердження відповідних обставин.

При цьому суд роз`яснює, що під поняттям «усунення недоліку» розуміється подання в суд документу про сплату судового збору, а не сплата у встановлений строк без своєчасного надання суду доказу (документу) про сплату (відповідна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 23.01.2020 року у справі № 910/10366/17).

Зважаючи на вищевикладене, заявнику необхідно усунути недоліки заяви шляхом приведення останньої відповідно до вимог діючого Цивільного процесуального кодексу України та виконання вимог, зазначених в цій ухвалі суду.

За таких обставин, в силу ч. 1 ст. 185 ЦПК України вважаю за необхідне заяву залишити без руху, надавши позивачу строк п`ять днів з дня вручення даної ухвали для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 293, 294, 318, 353 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи: Орган опіки та піклування Київської районної державної адміністрації Одеської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків заяви десять днів з дня отримання даної ухвали суду.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута заявникам.

У разі подання уточненої заяви чи додаткових документів у зв`язку із виконанням ухвали судді, надати їх у кількості сторін визначених у заяві відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

Копію ухвали направити заявникам для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Бескровний Я. В.