провадження № 2-п/753/24/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" лютого 2025 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Хильченко С.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 26 березня 2024 року по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості,суд -

ВСТАНОВИВ:

Відповідачка ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою від 27 січня 2025 року про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 26 березня 2024 року по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості.

Заява мотивована тим, що ОСОБА_1 не з`явився в судове засідання з поважних причин (неотримання судової повістки), а докази, на які посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (необгрутованість позивачем позовних вимог й не підтвердження належними доказами вимог позову), судом не враховано, як фактичне місце проживання її з вересня 2019 року за іншою адресою в АДРЕСА_1 ), так й її матері ОСОБА_2 з січня 2022 року, й з огляду на фактичне проживання відповідачки за іншою адресою, суд має переглянути судове рішення, нереалізоване право відповідача на застосування до спірних правовідносин строку позовної давності.

Відтак, прийнявши вказане рішення, суд взяв за основу лише доводи позивача, внаслідок чого зробив помилковий висновок та невірно вирішив спір.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Сторони в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлені про час та місце його проведення - рекомендованою поштою з повідомленням про вручення, засобами електронного зв`язку, розміщеним оглошенням на офіційному сайті судової влади (суду).

Матеріали справи містять заяву позивача про розгляд заяви за його відсутності з підтриманням позовних вимог, а також заяву від 07.02.2025 року про розгляд заяви відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення без присутності представника позивача.

Представник відповідача ОСОБА_3 , діючий на підставі ордера адвоката про надання правової допомоги від 18.12.2024 року, звернувся до суду із заявою від 11.02.2025 року про розгляд поданої ним заяви про перегляд заочного рішення без його присутності та з підтриманням заяви.

Суд вважає, що неявка осіб, належним чином повідомлених про час та місце засідання про перегляд заочного рішення не перешкоджає розгляду заяви відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України.

Враховуючи, що в матеріалах справи та поданої заяви достатньо даних про права та взаємовідносини сторін в межех розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду, форму судочинства - спрощеного провадження, суд визнав можливим вирішити заяву про переглад заочного рішення за відсутності позивача на підставі наявних у ній матеріалів, за погодженням сторін.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини- в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі "Шульга проти України", № 16652/04).

Наведені обставини свідчать, що сторони завчасно повідомлені про розгляд заяви судом, а виходячи з положень ст. 13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у тому числі, правом визначити свою участь в судовому засіданні.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи та матеріали заяви про перегляд заочного рішення, доводи та заперечення заяви, у їх сукупності, вважає, що вимоги заявника про скасування заочного рішенняне обґрунтовані, обставини, викладені в заяві не підтверджуються наявними в матеріалами справи, та встановленими в ході судового засідання доказами.

Так, заочним рішення Дарницького районного суду м. Києва від 26 березня 2024 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код платника податків - НОМЕР_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відомості про ідентифікаційний код платника податків - відсутні, на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція», код ЄДПРОУ - 37739041, 61 830 грн. 36 коп. - заборгованості за надані послуги централізованого опалення та гарячого водопостачання, 14 975 грн. 04 коп. - інфляційну складову боргу, 4 411 грн. 17 коп. - три відсотки річних, нарахованих на суму заборгованості, а всього - 81 216 (вісімдесят одна тисяча двісті шістнадцять) грн. 57 (п`ятдесят сім) коп. (а.с.36-40).

Відповідно до частини 1 статті 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовом у засіданні.

А відповідно до частини 1 статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто процесуальним законом передбачені обов"язкові сукупні умови для скасування заочного рішення.

Проте, судом встановлено, що законні підстави для задоволення заяви відсутні за недоведеності відповідачем вказаних ознак сукупних умов для скасування заочного рішення.

Так, відповідач повідомлявся судом про час та місце розгляду справи, що підтверджується судовою повісткою надісланою рекомендованою поштою з повідомленням про вручення.

Згідно положень п.3 ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за вказаною адресою місця проживання, а відтак за матеріалами справи відповідач вважається належно повідомленим про час розгляду.

Доводи, на які посилається відповідач у заяві про перегляд заочного рішення, не підтверджені належними доказами, не мають значення й не можуть вплинути на ухвалене заочне рішення, позивач звернувся до суду із цим позовом до відповідачів в межах строку позовної давності 01.12.2023 року, та як вбачається із розрахунку заборгованості, строк позовної давності переривався діями відповідача щодо часткової оплати нарахованих сум на сплату житлово-комунальних послуг (а.с.10-11, 12-13), а тому суд відхиляє доводи відповідача про пропуск позивачем строку позовної давності по такій справі, а також зазначає про те, що доводи про зміну місця проживання зареєстрованого мешканця житлового приміщення (квартири), не впливають на звільнення від обов`зку оплати за житлово-комунальні послуги.

За таких процесуальних підстав заява задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного та, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 26 березня 2024 року по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості- залишити без задоволення.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Копію ухвали невідкладно вручити присутнім в залі суду сторонам, відсутнім - надіслати рекомендованою поштою з повідомленням про вручення для відома.

СУДДЯ: