Провадження №2/369/3709/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про залишення позовної заяви без руху)

16.01.2025 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Козак І. А., вирішуючи питання про відкриття провадження в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача АТ «Українська залізниця» - адвокат Лазаренко В. В. звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області із позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Козак І. А.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175, 177 вказаного Кодексу.

Нормами ст. 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Приписами ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» врегульовано, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою стягується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 4 ст. 175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу з 01 січня 2025 року складає 3028 гривень 00 копійок.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем при зверненні до суду з даним позовом становить 1,5 х 534751,25 грн. = 8021,27 грн.

Згідно з ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відтак, у порушення вказаних вимог, позивачем не сплачено судовий збір за вимогу майнового характеру в розмірі 8021,27 грн.

Належним доказом про сплату судового збору є оригінал квитанції про його сплату.

Згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Так, з матеріалів справи вбачається, що позивачем подана до суду позовна заява та її копія для відповідача. При цьому додатки, які долучені до позову, надані у відповідній кількості згідно з переліку у графі «Додатки» лише для суду та не містять копій усіх додатків долучених до позову для відповідача у справі, а саме: копії постанови Київського апеляційного суду від 03.02.2022 року у справі № 758/6963/20, копії ухвали Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 20.03.2024 року у справі № 758/6963/20, копії постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 30.05.2024 року у справі № 758/6963/20.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позов подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позову, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду; якщо позивач не усунув недоліки у встановлений судом строк, заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві.

При цьому суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Цивільним процесуальним кодексом України, що не суперечить вимогам закону, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 258-261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів - залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків терміном десять днів з дня вручення позивачу ухвали, та роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ірина КОЗАК