РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.01.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді - Перекупка І.Г.

при секретарі судового засідання - Рафальської В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження у м. Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської територіальної громади в особі Житомирської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

13.12.2024 позивачка звернулася до суду з позовом, в якому просить суд: визнати поважною причину пропуску, ОСОБА_1 , строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визначити, ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , 60 (шістдесят) днів з дня набрання рішення суду законної сили.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батькопозивачки, ОСОБА_2 , який по день смерті був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Однак, в шестимісячний строк після смерті спадкодавця позивачка не змогла подати заяву про прийняття спадщини, у зв`язку з інвалідністю її сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та необхідністю здійснення догляду за ним та постійного лікування. Для оформлення права на спадкування звернулася до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горай О.С., однак їй було відмовлено в прийнятті заяви про прийняття спадщини за пропуском шестимісячного строку для її прийняття, встановленого ст. 1270 ЦК України. За таких обставин, позивачка змушена просити суд визнати поважною причину пропуск мною строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 18.12.2024 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Позивач та представник відповідача у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. У поданій до суду заяві позивач просить розглядати справу у її відсутності та вказала про підтримання позовних вимог, а представник відповідача направив до суду клопотання, у якому зазначив про розгляд справи у його відсутності.

Процесуальне право учасників справи про розгляд справи за їх відсутності унормовано в ч. 3 ст. 211 ЦПК України, водночас, якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Судовий розгляд цієї справи здійснено на підставі наявних у суду матеріалів, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Частиною 3 ст. 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , виданого 19.08.2021 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 2769 (а.с. 3).

Позивачка, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є дочкою ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 (а.с. 10).

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на день смерті був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією довідки начальника Управління ведення реєстру територіальної громади Житомирської міської ради від 30.08.2024 № 10-10/5938/2024 (а.с. 7).

Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горая О.С. від 29.07.2024 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, якае залишилось після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с. 4).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не відмовився від неї.

Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Отже, закон розрізняє факти, які свідчать про прийняття спадщини особою, яка на час відкриття спадщини постійно проживала зі спадкодавцем, та особою, яка на час відкриття спадщини не проживала (постійно не проживала) зі спадкодавцем.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

24.02.2022 року розпочалась збройна агресія Російської Федерації проти України.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан з 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 р. строком на 30 діб, який надалі неодноразово продовжувався.

Стрімке погіршення безпекової ситуації в Україні особливо у перші місяці збройної агресії Російської Федерації проти України, що пов`язано з окупацією військами Російської Федерації місцевостей, судом визнається загальновідомими обставинами.

Також судом встановлено, що позивачка з 13.11.2007 постійно проживає в м. Києві, що підтверджується долученими до справи доказами, та постійно доглядає за своїм сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є інвалідом 2-ї групи з дитинста (а.с. 5, 9).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (п. 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 року у справі № 129/1033/13-ц).

Відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 25.12.2024 року у справі № 501/4442/21 цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри».

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 22.02.2022 року у справі № 452/2056/20, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

До поважних причин та об`єктивних і непереборних труднощів при вирішенні питання про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не відносяться: юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Згідно вимог ч.ч.1, 5, 6, 7 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною 1,2,3 та 4 ст. 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В тому числі, суд враховує вимоги ст. 80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду.

Верховний Суд у постанові від 17 лютого 2022 р. у справі N 953/15603/20 зазначив, що оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини має стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Приведене суд вважає поважною причиною, яка унеможливила позивачці подати відповідну заяву про прийняття спадщини протягом встановленого законом строку.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Верховний Суд у постанові від 02.10.2024 року у справі № 599/254/22 вказав, що головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.

Судом встановлено, що неподання позивачем ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини не було зроблено умисно чи з необережності, а відтак вимоги про встановлення їй додаткового строку для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини є обґрунтованими.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити в повному обсязі та встановити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в 60 днів з дня набрання чинності цим рішенням суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1258, 1262, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 5, 12, 13, 81, 211, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Житомирської міської територіальної громади в особі Житомирської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визнати поважною причину пропуску, ОСОБА_1 , строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити, ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю 60 (шістдесят) днів з дня набрання рішення суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач: Житомирська міська рада, 10014, м. Житомир, м-н ім. С.П. Корольова, 4/2, .

Суддя І.Г. Перекупка