КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 372/1617/19 Головуючий у суді І інстанції Потабенко Л.В.
Провадження № 22-ц/824/2508/2025 Доповідач у суді ІІ інстанції Голуб С.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Голуб С.А.,

суддів: Слюсар Т.А., Таргоній Д.О.,

за участю секретаря судового засідання - Гаврилко Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «Віва-Інвест ЛТД» на ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 19 серпня 2024 року, постановленої за наслідками розгляду заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Віва-Інвест ЛТД» про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора Мамонтова Костянтина Сергійовича обласної філії комунального підприємства Березанської сільської ради Біляївського району Одеської області «Центр реєстрації», товариства з обмеженою відповідальністю «Віва-Інвест ЛТД», треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт», ОСОБА_2 , про скасування рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та витребування з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2023 року ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» звернулось до суду із заявою про перегляд рішення Обухівського районного суду Київської області від 15 лютого 2022 року у справі № 372/1617/19 за нововиявленими обставинами, обґрунтовуючи її тим, що вказане судове рішення, яке залишено без змін судом апеляційної інстанції, було ухвалене на підставі позовної заяви про витребування майна з чужого незаконного володіння, яка подана ОСОБА_1 у зв`язку з тим, що спірне майно вибуло з її володіння поза її волею, оскільки жодних правочинів щодо відчуження майна позивачкою нібито не укладалося.

Судове рішення від 15 лютого 2022 року фактично було ухвалено на підставі зазначених у ньому вироків, однак послідовність вчинення переходу права власності на майно не досліджувались.

Разом з тим, заявнику стали відомі обставини, які свідчать про протилежне, а саме після призначення на посаду у червні 2023 року керівника ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» - Власенка В.В. розпочалася активна робота із захисту прав та інтересів товариства у судових органах.

Під час збору доказів було з`ясовано, що документи з приводу реєстраційних дій ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт» можуть знаходитися у адвоката Ширяєва Д.О., що надавав правову допомогу третій особі - ОСОБА_2 , який укладав договір купівлі-продажу спірного майна з ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт», а згодом вніс його до статутного капіталу ТОВ «Віва-Інвест ЛТД».

07 вересня 2023 року заявником шляхом отримання інформації на підставі адвокатських запитів було отримано копії протоколів загальних зборів учасників товариства про формування статутного капіталу та передачу частки, актів оцінки вартості та приймання-передачі частки, що вноситься до статутного капіталу товариства, заяв та договорів купівлі-продажу земельних ділянок та житлового будинку.

Прийняття рішень, оформлених протоколами загальних зборів учасників ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт» від 29 та 30 серпня 2018 року за участю позивачки ОСОБА_1 , є істотними фактами для даної справи, які суттєво впливають на результат вирішення цивільного спору про витребування майна у ТОВ «Віва-Інвест ЛТД».

Заявник вважав, що ці факти підтверджують наявність вчинення позивачкою правочинів щодо спірного майна, що у свою чергу спростовує інформацію, на підставі якої суд ухвалив рішення, що викладена у вироках про те, що відомості у Державний реєстр речових прав на нерухоме майно вносились без відома позивачки, та підтверджують відсутність порушеного права позивачки, оскільки спірне майно вибуло з володіння ОСОБА_1 виключно з її волі.

Стверджував, що 29 серпня 2018 року були проведені загальні збори учасників ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт», на яких була присутня позивачка ОСОБА_1 , що підтверджується нотаріально засвідченим протоколом № 03/08 загальних (установчих) зборів».

В цей же день - 29 серпня 2018 року на виконання рішення загальних зборів учасників товариства було складено акт оцінки вартості та приймання-передачі майна, що вноситься до статутного капіталу ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт».

30 серпня 2018 року укладено договір купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт», за яким ОСОБА_1 передала ОСОБА_3 належну їй частку в статутному капіталі товариства у розмірі 100 %, тобто позивачкою були вчинені всі дії для вчинення реєстраційних дій по передачі нерухомого майна третій особі.

Також 30 серпня 2018 року відбулись загальні збори учасників ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт», на яких були прийняті рішення про передачу частки товариства на підставі вказаного вище договору та складено акт приймання-передачі частки у статутному капіталі товариства.

Отже, ОСОБА_1 були вчинені всі дії для здійснення реєстраційних дій про передачу нерухомого майна третій особі, які були передбачені діючим на той час законодавством, а наявність протиправної поведінки з боку державних реєстраторів не може свідчити про відсутність у позивачки волевиявлення на відчуження спірного майна.

Таким чином, обставини з приводу проведення загальних зборів ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт», присутності і прийняття рішень на цих зборах ОСОБА_1 , на думку заявника, є істотними для вирішення даної справи № 372/1617/19, оскільки підтверджують наявність у позивачки вільного волевиявлення на вчинення правочинів щодо спірного майна. Наведені обставини є нововиявленими в розумінні пункту 1 частини другої статті 423 ЦПК України і не були враховані при ухваленні судового рішення.

Посилаючись на викладене, ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» просило рішення Обухівського районного суду Київської області від 15 лютого 2022 року у справі № 372/1617/19 скасувати за нововиявленими обставинами та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 19 серпня 2024 року у задоволенні заяви ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» відмовлено. Рішення Обухівського районного суду Київської області від 15 лютого 2022 року залишено в силі.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» в особі представника - адвоката Подольського В.О. подало апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати з мотивів невідповідності висновків суду першої інстанції обставинам справи, неправильного застосування норм матеріального й порушення норм процесуального права, та ухвалити нове рішення, яким вимоги заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами задовольнити.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначило, що суд першої інстанції безпідставно відмовив у прийняті наданих ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» висновків почеркознавчих експертиз та у призначені судової почеркознавчої експертизи.

За таких обставин та в умовах відсутності в межах справи № 372/1617/19 можливості іншим чином підтвердити факт підписання документів особисто ОСОБА_1 , після відмови у призначенні експертизи представник ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» заявив клопотання про зупинення провадження у справі до моменту закінчення експертиз у справі № 372/3398/20, проте судом в задоволенні даного клопотання також було відмовлено.

Таким чином, суд першої інстанції, позбавивши заявника можливості шляхом проведення експертизи довести обставини, на які він посилався, відмовив в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Оскаржувану ухвалу районний суд мотивував тим, що на його думку відсутня законодавчо передбачена підстава для перегляду рішення за нововиявленими обставинами, як встановлення нових обставин, а зазначені заявником підстави перегляду рішення суду не являються підставами для її перегляду за нововиявленими обставинами.

ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на те, що при ухваленні рішень по суті спору в даній справі суди не перевірили належним чином наявність або відсутність порушеного права позивачки та підстав для витребування майна на її користь від добросовісного набувача - ТОВ «Віва-Інвест ЛТД», яке придбало спірне майно за відплатним договором, як того вимагає стала судова практика та цивільне законодавство, а також обставин вчинення реєстраційних дій, чим було порушено також принцип рівності сторін перед законом та принципи верховенства права.

Обставини, викладені у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами з приводу проведення загальних зборів товариства, присутності і прийняття рішень на цих зборах позивачкою, що зафіксовано підписами у протоколах, актах та договорах, є істотними для справи № 372/1617/19, оскільки створюють об`єктивні умови для висновків про те, що на момент вчинення реєстраційних дій щодо спірного нерухомого майна фактично існували обставини, на підставі яких державним реєстратором здійснюються реєстраційні дії відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно» та Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», пов`язані з переходом права власності та можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у рішенні.

При цьому, хоча вказані обставини і існували на момент розгляду справи судами, втім були приховані позивачкою з метою отримання позитивного для себе судового рішення, а ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» (добросовісний набувач), не будучи учасником правовідносин щодо відчуження позивачкою належного їй майна на користь третіх осіб, не знало і не могло достовірно знати про їх існування.

Вказане, серед іншого, підтверджується правовою позицією ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» протягом розгляду справи, відповідно до якої заявник лише припускав вчинення таких правочинів щодо відчуження спірного майна від імені позивачки довіреними особами.

В оскаржуваній ухвалі суд вірно вказав, що нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. При цьому ж суд зазначив, що не є нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці доказів, які вже оцінив суд у процесі розгляду справи.

Заявник звертає увагу апеляційного суду, що докази, які підтверджують нововиявлені обставини (протоколи, акти, договір купівлі-продажу) не оцінювались судом в процесі розгляду справи, оскільки суд не мав їх у своєму розпорядженні, матеріали справи їх не містили. Не встановлювались судом і обставини підписання цих документів особисто позивачкою, оскільки за відсутності таких документів це було неможливо. За таких умов, твердження суду про переоцінку доказів є помилковим.

У даному випадку нововиявленими обставинами є факти підписання документів особисто позивачкою, що підтверджує вибуття майна з її волі та відсутність порушеного права, а документи, отримані 07 вересня 2023 року ТОВ «Віва-Інвест ЛТД», є лише доказами, що підтверджують ці нововиявлені обставини.

За таких обставин, заявник вважає, що в суду першої інстанції були всі підстави задовольнити подану заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Окремо заявник звертає увагу на відмову судом у задоволенні клопотання про призначення комплексної судово-почеркознавчої експертизи.

Так, суд мотивував ухвалу від 15 травня 2024 року (та згадав про це ж в оскаржуваній ухвалі від 19 серпня 2024 року) тим, що процедура перегляду рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами не передбачає призначення експертизи нових доказів.

Проте, такі висновки суду не відповідають позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 13 серпня 2021 року у справі № 917/1196/19, яка, на думку заявника, спростовує позицію суду першої інстанції про неможливість проведення експертизи при перегляді судового рішення за нововиявленими обставинами.

Більше того, така позиція суду першої інстанції суперечить його ж ухвалі від 19 серпня 2024 року, де зазначено, що нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення, про що вже зазначалось вище. Експертиза і має стати тим доказом, який підтвердить нововиявлені обставини. Тобто, дотримуючись формальних процедур, судом не було досягнуто мети правосуддя.

Враховуючи наведене, ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» вимушене заявити клопотання про проведення судової експертизи до суду апеляційної інстанції. Крім того, вимушене повторно надати суду висновок експерта № 8/24 від 22 лютого 2024 року, який не був прийнятий судом першої інстанції.

На підставі вищевикладеного, ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» вважає, що суд першої інстанції неправомірно відмов у визнанні нововиявленими обставини факти, на які заявник посилався як на підставу перегляду рішення Обухівського районного суду Київської області від 15 лютого 2022 року у справі № 372/1617/19, чим порушив пункт 1 частини другої статті 423 ЦПК України, що призвело до неправильного вирішення справи.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Кравчука Я.І. просить вказану апеляційну скаргу залишити без задоволення, посилаючись на те, що представники ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» як у своїй первинній заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, так і в апеляційній скарзі на ухвалу про відмову в задоволенні такої заяви, намагаються підміняти поняття нових обставин та нових доказів, фактично пробуючи повторно переглянути рішення суду після програшу у судах апеляційної та касаційної інстанцій. Крім того, якщо б суд і сприйняв такі докази як нові обставини, то матеріали справи чітко спростовують історію, якою заявник пояснює, що таких доказів у нього не могло бути на момент розгляду справи у суді першої інстанції.

Така позиція вказує на бажання сторони відповідача переоцінити вказані докази і оскаржити рішення суду першої інстанції, що виходить за межі розгляду справи за нововиявленими обставинами, в той час як оцінка вказаних доказів уже була проведена всіма належними судовими інстанціями, оскільки ця справа до розгляду за нововиявленими обставинами уже переглядалася судами апеляційної та касаційної інстанцій, які залишили рішення суду першої інстанції в силі.

В апеляційній скарзі заявник вказує, що суди не перевірили належним чином наявність або відсутність порушеного права позивачки та підстав для витребування майна на її користь від добросовісного набувача - ТОВ «Віва-Інвест ЛТД», що знову ж таки є спробою перегляду рішення суду, спробою в межах процедури перегляду за нововиявленими обставинами провести ті дії, які у них не вдалося провести в межах перегляду справи судами апеляційної та касаційної інстанції. Більш того, вказані докази, які заявник подає на підтвердження нововиявлених обставин, уже подавалися представниками ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» до суду касаційної інстанції ще до перегляду справи за нововиявленими обставинами.

Суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі максимально звернув увагу на суть обставин та доказів, на які посилався заявник, вірно визначивши їх невідповідність вимогам, встановленим процесуальним законодавством до нововиявлених обставин.

Однак, якщо б навіть такі обставини та докази на їх підтвердження і були б сприйняті судом як нововиявлені обставини, то пункт 1 частини другої статті 423 ЦПК України визначає ще одну важливу ознаку нововиявлених обставин, а саме те, що нововиявлені обставини не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Втім, у даній справі заявник не надав неспростовних доказів неможливості отримання доказів, на яких базувалася заява про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, а вказане заявником джерело походження доказів є сумнівним і матеріалами справи чітко спростовується позиція щодо неможливості отримання таких доказів ще при первинному розгляді справи в суді першої інстанції.

Відзиви інших учасників справи на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надійшли.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції директор ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» - Власенко В.В. підтримав апеляційну скаргу та доводи, викладені в ній, просив скасувати оскаржувану ухвалу та задовольнити вимоги заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Савинський С.М. в судовому засіданні заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Інші учасники справи та/або їх представники в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки до апеляційного суду не повідомили, а тому колегія суддів дійшла висновку, що їх неявка відповідно до вимог частини другої статті 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, пояснення учасників процесу в судовому засіданні, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, а також відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що рішенням Обухівського районного суду Київської області від 15 лютого 2022 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до Державного реєстратора Мамонтова К.С. обласної філії КП Березанської сільської ради Біляївського району Одеської області «Центр реєстрації», ТОВ «Віва-Інвест ЛТД», треті особи: ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт», ОСОБА_2 , про скасування рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та витребування з чужого незаконного володіння

Скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: індексний номер: 42755796 від 29 серпня 2018 року про реєстрацію права власності на земельну ділянку кадастровий номер :03:043:0120, загальною площею 0,1499 га, дата державної реєстрації земельної ділянки: 18 серпня 2008 року, орган, що здійснив реєстрацію земельної ділянки: Обухівський районний відділ Київської регіональної філії Центру ДЗК, реєстраційні номери об`єктів нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці: 00, 00, що розташована за адресою: Київська область, Обухівський район, смт Козин, «Краєвид» житловий масив, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, прийняте державним реєстратором Київської обласної філії КП Березанської сільської ради Біляївського району Одеської області «Центр реєстрації» на користь ТОВ «Українсько-Канадського підприємства «Рентал Естейт», .

Витребувано у ТОВ «Віва-Інвест ЛТД», , на користь ОСОБА_1 , яка має право здійснювати будь-які платежі за серією і номером паспорта, про що в паспорті серії НОМЕР_1 , у графі «Особливі відмітки» на сторінці 8 зроблено запис Кузнецовською ОДПІ Рівенської області 17 лютого 2014 року, земельну ділянку кадастровий номер :03:043:0120. загальною площею 0.1499 га, дата державної реєстрації земельної ділянки: 18 серпня 2008 року, орган, що здійснив реєстрацію земельної ділянки: Обухівський районний відділ Київської регіональної філії Центру ДЗК, реєстраційні номери об`єктів нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці: 00, 00, що розташована за адресою: Київська область, Обухівський район, смт Козин, «Краєвид» житловий масив, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00.

Скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: індексний номер: 42755851 від 29 серпня 2018 року про реєстрацію права власності на житловий будинок загальною площею 1138 кв.м, житловою площею 99,3 кв.м, позначений за планом земельної ділянки літерою А, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , (реєстраційний об`єкта нерухомого майна 00), прийняте державним реєстратором Київської обласної філії Комунального підприємства Березанської сільської ради Біляївського району Одеської області «Центр реєстрації» на користь ТОВ «Українсько-Канадського підприємства «Рентал Естейт», .

Витребувано у ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» на користь ОСОБА_1 , яка має право здійснювати будь-які платежі за серією і номером паспорта, про що в паспорті серії НОМЕР_1 , у графі «Особливі відмітки» на сторінці 8 зроблено запис Кузнецовською ОДПІ Рівенської області 17 лютого 2014 року, житловий будинок загальною площею 1138 кв.м, житловою площею 99,3 кв.м, позначений за планом земельної ділянки літерою А, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00).

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 19 липня 2023 року апеляційну скаргу ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» залишено без задоволення, рішення Обухівського районного суду Київської області від 15 лютого 2022 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 28 лютого 2024 року касаційну скаргу ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» залишено без задоволення. Рішення Обухівського районного суду Київської області від 15 лютого 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 липня 2023 року залишено без змін.

Відмовляючи у задоволенні заяви ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» про перегляд рішення Обухівського районного суду Київської області від 15 лютого 2022 року за нововиявленими обставинами, суд першої інстанції виходив із того, що доводи, зазначені в поданій відповідачем заяві, фактично зводяться до переоцінки доказів, яким, на думку відповідача, суд надав неправильну оцінку, поклавши в основу судового рішення, та надання суду нових доказів, які не оцінювались судом стосовно обставин, що були встановлені судом.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин. Підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки її учасники не знали про цю обставину та, відповідно, не могли підтвердити її у суді. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами спрямований не на усунення судових помилок, а на перегляд судового рішення у вже розглянутій справі з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення такого рішення (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 19/028-10/13 (провадження № 12-158гс19), пункти 7.4, 7.5).

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи, існували на час її розгляду, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Питання про те, які обставини вважати істотними, є оціночним. Суд вирішує його у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення так, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 25 травня 2021 року у справі № 752/4995/17 (провадження № 14-41цс21), пункт 34.1.1).

Нововиявленими є обставини, які: входять до предмета доказування у відповідній справі; обґрунтовують вимоги або заперечення сторін; можуть вплинути на висновки суду про права й обов`язки її учасників або мають інше істотне значення для правильного вирішення спору; існували на час розгляду справи, рішення в якій переглядається; спростовують фактичні дані, покладені в основу такого рішення; не були встановлені, коли суд ухвалював це рішення; не були та не могли бути відомі на час розгляду справи особі, яка звертається із заявою про перегляд рішення; стали відомими тільки після його ухвалення (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі № 127/10129/17 (провадження № 14-549зц18), пункт 26).

Не є нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці доказів, які вже оцінив суд у процесі розгляду справи. Крім того, судове рішення не можна переглядати у зв`язку з нововиявленими обставинами у разі, якщо обставини, передбачені процесуальним законом, відсутні, а також якщо ці обставини були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі № 127/10129/17 (провадження № 14-549зц18), пункти 27, 28).

Не належать до нововиявлених нові обставини, які виникли або змінилися після ухвалення судом рішення, доказ, який підтверджує обставини, що виникли після рішення, або нове обґрунтування позовних вимог чи заперечень проти позову; не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судами у процесі розгляду справи (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі № 9901/819/18, провадження № 11-430заі20 (пункт 6.38)).

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження для виправлення помилок правосуддя, як така, не суперечить положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) за умови відсутності зловживання. У цьому контексті ЄСПЛ неодноразово наголошував, що сама по собі наявність у національних законодавствах процедури перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами не суперечить праву на справедливий судовий розгляд та принципу правової визначеності, якщо зазначений вид перегляду використовується для виправлення помилок правосуддя (рішення ЄСПЛ від 18 листопада 2004 року у справі «Правєдная проти Росії», від 06 грудня 2005 року у справі «Попов проти Молдови» № 2).

Процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами має бути використана у спосіб, сумісний із пунктом 1 статті 6 Конвенції.

Ключовим для розуміння природи зазначеного виду перегляду судових рішень є тлумачення поняття «нововиявлені обставини». ЄСПЛ зауважує, що процедура скасування судового рішення за нововиявленими обставинами передбачає, що віднайдено докази, які раніше не були об`єктивно доступними та які можуть призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка вимагає скасування судового рішення, має довести, що вона не мала можливості надати суду докази до закінчення судового розгляду і що такі докази мають вирішальне значення для справи.

Системний аналіз практики ЄСПЛ щодо перегляду судових рішень дає змогу зробити висновок, що нововиявленими обставинами можуть бути визнані обставини, які: а) існували під час розгляду справи судом; б) не були відомими суду та учасникам справи під час розгляду справи судом; в) мають істотне значення для справи і можуть призвести до іншого результату судового розгляду (тобто, коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте) (рішення ЄСПЛ від 26 червня 2018 року у справі «Industrial Financial Consortium Investment Metallurgical Union проти України», від 09 червня 2011 року у справі «Желтяков проти України»).

Враховуючи викладене вище, як за чинним процесуальним законодавством, так і за сталою практикою ЄСПЛ, до нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору.

Визначені законодавчо як нововиявлені, ці обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Такі обставини мають бути відповідним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами. Суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Отже, процедура скасування остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами передбачає існування доказу або факту, який має значення для з`ясування обставин справи, раніше не був відомий, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

Такий правовий висновок викладений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 03 серпня 2022 року у справі № 910/11027/18 (провадження № 12-7звг22).

У справі, яка переглядається, ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» в якості нововиявлених обставин у даній справі посилалось на отримані ним від адвокатів докази, про які ні йому, ні суду не було відомо на час ухвалення судового рішення по суті сопору. Такими доказами ТОВ «Віва Інвест ЛТД» вважає:

- протокол № 03/08 загальних зборів ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт» від 29 серпня 2018 року;

- акт оцінки вартості та приймання-передачі майна, що вноситься до статутного капіталу ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт» від 29 серпня 2018 року;

- протокол загальних зборів ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт» від 30 серпня 2018 року;

- договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт» від 30 серпня 2018 року;

- акт приймання-передачі частки у статутному капіталі ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт» від 30 серпня 2018 року.

На думку ТОВ «Віва-Інвест ЛТД», цими доказами доводиться та обставина, що позивачка ОСОБА_1 виявила свою волю на відчуження спірного майна, що виключало задоволення її вимог про витребування цього майна у ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» як добросовісного набувача.

Також на доведення тих обставин, що надані докази є дійсними, заявник надавав висновки почеркознавчих експертиз, заявляв клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи підпису ОСОБА_1 на деяких із цих документів.

Так, вичерпний перелік підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами витлумачені в частині другій статті 423 ЦПК України.

Частиною другою вказаної статті визначено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справ; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Вказана норма чітко передбачає підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, зокрема, істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Чинний ЦПК України містить і перелік підстав, які виключають можливість перегляду судового рішення.

За частиною четвертою статті 423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

При перегляді судового рішення за нововиявленими обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову (частина п`ята статті 423 ЦПК України).

Необхідними умовами нововиявлених обставин є те, що підстави повинні виникнути після ухвалення рішення у справі (істотні обставини стали відомі стороні після ухвалення рішення, скасовано рішення, яке стало підставою для ухвалення іншого рішення, встановлені факти завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів після ухвалення незаконного рішення, тощо).

Колегія суддів враховує, що необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність таких трьох умов: по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте). Необхідно чітко розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту); так, не можуть вважатися такими обставинами подані учасником судового процесу листи, накладні, розрахунки, акти тощо, які за своєю правовою природою є саме новими доказами.

Отже, підставою перегляду будь-якого судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами є те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, а заявник не знав про неї та, відповідно, не міг надати суду дані про неї.

Подібного висновку щодо застосування норм права дійшов Верховний Суд у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 757/31348/15-ц та від 14 квітня 2021 року у справі № 569/14416/17.

ЄСПЛ у рішенні від 18 листопада 2004 року в справі «Правєдная проти Росії» зазначив, що одним із аспектів принципу верховенства права є принцип правової певності, який, окрім іншого, передбачає, що, якщо суд ухвалив остаточне рішення по суті спору, таке рішення не може бути піддане перегляду. Цей принцип встановлює, що жодна сторона не вправі ставити питання про перегляд остаточного судового рішення, яке набрало законної сили, лише задля нового судового розгляду і нового рішення по суті. Відхилення від цього принципу допустимі лише за наявності виняткових обставин. Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним.

Тобто, істотними обставинами справи вважаються ті, які можуть вплинути на рішення суду, яке набрало законної сили, а це, передусім, ті, що взагалі не були предметом розгляду у даній цивільній справі, у зв`язку з тим, що вони не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою на час розгляду справи.

Колегія суддів погоджується із судом першої інстанції в тому, що надані заявником докази могли і були відомі ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» на час розгляду цивільної справи № 372/1617/19 по суті спору.

Обґрунтовуючи подану заяву і доводячи суду ту обставину, що йому не було відомо про факти, які кваліфікуються ним як нововиявлені обставини, ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» посилалося на те, що після призначення на посаду у червні 2023 року його керівником - Власенка В.В. розпочалася активна робота із захисту прав та інтересів товариства, під час якої було з`ясовано, що документи з приводу реєстраційних дій ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт» можуть знаходитися у адвоката Ширяєва Д.М., що надавав правову допомогу третій особі - ОСОБА_2 , який укладав договір купівлі-продажу спірного майна з ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт», а в подальшому вніс його до статутного капіталу ТОВ «Віва-Інвест ЛТД». З урахуванням цього, адвокату Ширяєву Д.О. було направлено адвокатський запит щодо надання відповідних документів, що стосуються реєстраційних дій ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт», на що останній повідомив, що передав правовстановлюючі документи адвокату Клечановському І.С., у якого заявник лише 07 вересня 2023 року і отримав копії протоколів загальних зборів про формування статутного капіталу та передачу частки, актів оцінки вартості та приймання-передачі частки, що вноситься до статутного капіталу товариства, заяв та договорів купівлі-продажу земельних ділянок та житлового будинку.

Поруч з цим, аналіз матеріалів справи свідчить, що адвокат Ширяєв Д.О. представляв інтереси ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» в суді першої інстанції у цій справі на підставі ордеру на надання правової допомоги серії КС № 545672 від 24 липня 2019 року, зокрема, подавав клопотання про перенесення розгляду справи у зв`язку із несвоєчасним отриманням позовної заяви та заяву про ознайомлення з матеріалами справи (а.с. 82, 83, 85, 104, т. 1).

Відповідно до частини першої, другої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Згідно із вимогами частини першої статті 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Надане процесуальним законом право особі брати участь у справі через представника, передбачає вчинення представником від імені та в інтересах особи певних юридичних дій, що позбавляє сторону або третю особу необхідності їх вчиняти самостійно.

Отже, вчинені представником сторони чи третьої особи у справі процесуальні дії вважаються вчиненими безпосередньо особою, інтереси якої він представляє.

Відмовляючи у задоволенні заяви, суд першої інстанції обґрунтовано виходив з того, що обставини, на які посилається ТОВ «Віва-Інвест ЛТД»не є нововиявленими у розумінні статті 423 ЦПК України, оскільки наведені заявником факти і надані на їх підтвердження докази були відомі ТОВ «Віва-Інвест ЛТД»на час ухвалення рішення Обухівського районного суду Київської області від 15 лютого 2022 року у справі № 372/1617/19, яке останнє просило переглянути.

Неподання стороною або особою, яка бере учать у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду у прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Колегія суддів враховує, що при розгляді даної справи в суді першої інстанції до предмету доказування входило доведення правомірності вибуття нерухомого майна із володіння ОСОБА_1 і ТОВ «Віва-Інвест ЛТД»мало ставити перед судом питання про витребування у позивачки або у органів відповідної реєстрації установчі документи ТОВ «Українсько-Канадське підприємство «Рентал Естейт», мало доводити, що саме ОСОБА_1 підписала ці документи і виявила свою волю на передання спірного майна у статутний фонд підприємства, в тому числі і шляхом призначення відповідних експертиз.

Проте відповідач цим своїм правом не скористався, а тому не може ставити питання про перегляд рішення суду на підставі доказів, які існували на час його ухвалення і про наявність яких йому було достовірно відомо.

Сам по собі факт збору відповідачем нових доказів у справі, в тому числі у своїх колишніх представників, після набрання рішенням законної сили (перегляду в апеляційному порядку) та зміни керівника товариства суд першої інстанції правильно не взяв до уваги як нововиявлені обставини, адже вчинення чи невчинення учасником справи процесуальних дій не може бути підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами.

Неналежне виконання сторонами своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і неподання суду усіх доказів, збирання нових доказів після розгляду справи, на думку колегії суддів, не є підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами.

У рішенні ЄСПЛвід 19 лютого 2009 року «Христов проти України», заява № 24465/04, Європейський суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка зокрема проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності (res judicata), згідно з яким жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду.

ЄСПЛ зазначив, що перегляд рішення, яке набрало законної сили, не повинне фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (Ponomaryov v. Ukraine, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 3 квітня 2008 року).

Враховуючи викладене, суд першої інстанціїправильно визначився із характером спірних правовідносин та нормою права, яка підлягає застосуванню, у зв`язку з чим дійшов цілком законного та обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Обухівського районного суду Київської області від 15 лютого 2022 року у справі № 372/1617/19.

Доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції безпідставно відмовив у прийняті наданих ТОВ «Віва-Інвест ЛТД» висновків почеркознавчих експертиз та у призначені судової почеркознавчої експертизи не заслуговують на увагу, оскільки висновок експерта, на який посилався заявник і який бажав отримати в судовому порядку, не є нововиявленою обставиною, тому що останній є новим доказом, який підтверджує обставини, що включаються до предмета доказування, а саме, чи підписувала ОСОБА_1 вказаних вище документів, які не були надані відповідачем на час розгляду справи.

Інші доводи, наведені в обґрунтування апеляційної скарги, не спростовують правильність висновків суду першої інстанцій, ґрунтуються на неправильному тлумаченні норм чинного законодавства та фактично зводяться до незгоди з висновками, які суди зробили під час первинного розгляду цієї справи в усіх судових інстанціях.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги є безпідставними, ухвала суду першої інстанції про відмову у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у даній справі постановлена відповідно до вимог матеріального і процесуального законодавства та обґрунтованіпідстави для її скасування відсутні.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до вимог статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

У такому разі розподіл судових витрат у вигляді сплаченого заявником судового збору за подання апеляційної скарги не проводиться згідно зі статтями 141, 382 ЦПК України.

Керуючись статтями 367 - 369, 372, 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Віва-Інвест ЛТД» залишити без задоволення.

Ухвала Обухівського районного суду Київської області від 19 серпня 2024 рокузалишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення до Верховного Суду виключно у випадках, передбачених у частині другій статті 389 ЦПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 19 лютого 2025 року.

Головуючий С.А. Голуб

Судді: Т.А. Слюсар

Д.О. Таргоній