РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.02.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира

в складі: головуючого судді Лєдньова Д.М.

при секретарі Желєвій ТГ.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, про встановлення факту припинення трудових відносин,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про встановлення факту припинення трудових відносин.

В обгрунтування заяви зазначає, що 03 квітня 2009 року була прийнята на посаду директора ТОВ «Острів-Крим» (код 36342480, зареєстроване місцезнаходження, місто Київ, вул. О.Кошиця, будинок 1/38) та звільнена з неї з 31 серпня 2012 року за угодою сторін згідно Наказу №6 від 31 серпня 2012 року.

У жовтні 2024 року заявник дізналась про те, що відомості про її звільнення з посади директора не було внесено ТОВ «Острів-Крим» до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Отже, ОСОБА_1 й надалі рахується директором ТОВ «Острів-Крим», незважаючи на те, що трудові відносини були припинені 31 серпня 2012 року і з цього моменту жодного стосунку ні до ТОВ «Острів-Крим», ні до його діяльності фактично не має.

Заявник посилається на положення ч.1 ст.10 ЗУ «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», згідно з якою, якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до ЄДР, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними, та вказує на порушення її прав внаслідок можливого сприйняття та використання такої інформації третіми особами.

Посилаючись на неможливість позасудового вирішені відповідного питання заявник просить встановити факт звільнення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю» Острів-Крим» (код 36342480, зареєстроване місцезнаходження: місто Київ, вул. О.Кошиця, будинок 1/38) з 31 серпня 2012 року.

Судом встановлено наступні обставини.

Згідно записів трудової книжки ОСОБА_2 відповідна особа призначена на посаду директора ТОВ «Острів-Крим» на підставі наказу № 1 від 03.04.2009 року. Згідно запису від 31.08.2023 року особа звільнена за угодою сторін згідно з наказом № 6 від 31.08.2012 року.

За даними ресурсів « ОСОБА_3 », «Опентадабот» засновником ТОВ «Острів-Крим» є громадянин російської федерації ОСОБА_4 , місце проживання - російська федерація, місто Санкт-Петербург, вулиця 1 липня...., що володіє 100% статутного капіталу ТОВ «Острів-Крим» вартістю 1 246 400 гривень. Юридична особа ТОВ "ОСТРІВ-КРИМ" перебуває на обліку в контролюючому органі як такий, щодо якого до єдр внесено запис про відсутність юридичної особи за зареєстрованим місцезнаходженням, свідоцтво платника ПДВ анульоване за рішення контролюючого органу з 31 травня 2013 року у зв`язку з ненаданням декларацiй протягом року. Уповноваженою особою юридичної особи ТОВ «Острів-Крим» є Михальчук Юлія Михайлівна.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до частини другої статті 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

При цьому суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та іншої мети - ні.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету його встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Аналіз зазначених правових норм свідчить про те, що існують два порядки встановлення фактів, що мають юридичне значення: позасудовий і судовий.

Не можуть розглядатися судами заяви про встановлення фактів належності до осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, до ветеранів чи інвалідів війни, проходження військової служби, перебування на фронті, у партизанських загонах, одержання поранень і контузій при виконанні обов`язків військової служби, про встановлення причин і ступеня втрати працездатності, групи інвалідності та часу її настання, про закінчення учбового закладу і одержання відповідної освіти, одержання урядових нагород. Відмова відповідного органу в установленні такого факту може бути оскаржена заінтересованою особою до суду в порядку, передбаченому законом.

Положеннями ст. 9 «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» визначено обсяг відомостей, які вносяться до Єдиного державного реєстру.

Такими, зокрема, є відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо.

У відповідності з ч.1 ст.10 ЗУ «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до ЄДР, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

З наведеного вище нормативного врегулювання слід дійти висновку про порушення прав особи заявника, що полягає у можливості використання даних відкритих джерел третіми особами, формування у них щодо заявника уявлення про повноваження та функції як представника юридичної особи засновником якої, у свою чергу, є громадянин російської федерації, запиту на взаємодію в розрізі пов`язаних із юридичною особою господарських відносин.

В даному випадку слід звернути увагу на таке.

Відповідно до ст. 48 КЗпП України в редакції, чинній на час внесення записів до трудової книжки про звільнення особи, трудова книжка є основним документом про трудову діяльність працівника.

Трудові книжки ведуться на всіх працівників, які працюють на підприємстві, в установі, організації або у фізичної особи понад п`ять днів. Трудові книжки ведуться також на позаштатних працівників при умові, якщо вони підлягають загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню.

Працівникам, що стають на роботу вперше, трудова книжка оформляється не пізніше п`яти днів після прийняття на роботу.

До трудової книжки заносяться відомості про роботу, заохочення та нагороди за успіхи в роботі на підприємстві, в установі, організації; відомості про стягнення до неї не заносяться.

Згідно зі ст. 47 КЗпП України відповідної редакції власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цьогоКодексу .

У разі звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу він зобов`язаний також у день звільнення видати йому копію наказу про звільнення з роботи. В інших випадках звільнення копія наказу видається на вимогу працівника.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Досліджені судом докази, оцінку яким надано за окремими, а також взаємним охопленням, вказують на фактичне припинення трудових відносин заявника із ТОВ «Острів Крим», що підтверджується записом у трудову книжку, відомостями про наказ як підставу звільнення, фактичною видачею трудової книжки заявнику.

Згідно ст.29 ЗУ «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» від 6 лютого 2018 року № 2275-VIII, вищим органом товариства є загальні збори учасників. Кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників. Кожен учасник товариства на загальних зборах учасників має кількість голосів, пропорційну до розміру його частки у статутному капіталі товариства, якщо інше не передбачено статутом.

За приписами ст. 33 ЗУ № 2275-VIII, загальні збори учасників проводяться в порядку, встановленому законом та статутом товариства. Учасники товариства беруть участь у загальних зборах учасників особисто або через своїх представників. Загальні збори учасників передбачають спільну присутність учасників товариства в одному місці для обговорення питань порядку денного або можуть проводитися у режимі відеоконференції, що дозволяє бачити та чути всіх учасників загальних зборів учасників одночасно, чи із застосовуванням інших засобів електронної ідентифікації. На загальних зборах учасників ведеться протокол, у якому фіксуються перебіг загальних зборів учасників та прийняті рішення. Протокол підписує голова загальних зборів учасників або інша уповноважена зборами особа з числа учасників товариства або їх представників, якщо інше не передбачено статутом товариства. Кожен учасник товариства, який взяв участь у загальних зборах учасників, може підписати протокол.

Згідно ст.37 ЗУ № 2275-VIII у товаристві, що має одного учасника, рішення з питань, що належать до компетенції загальних зборів учасників, приймаються таким учасником товариства одноособово та оформлюються письмовим рішенням такого учасника.

У відповідності з п.7 ч.2 ст.30 ЗУ № 2275-VIII обрання одноосібного виконавчого органу товариства або членів колегіального виконавчого органу (всіх чи окремо одного або декількох з них), встановлення розміру винагороди членам виконавчого органу товариства відноситься до виключної компетенції загальних зборів учасників.

За змістом п.2 ч.4 ст.17 ЗУ «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, у тому числі змін до установчих документів юридичної особи, крім змін до відомостей, передбачених частиною п`ятою цієї статті, подаються такі документи: 2) примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) рішення уповноваженого органу управління юридичної особи, іншого визначеного законом суб`єкта (особи) про зміни, що вносяться до Єдиного державного реєстру, крім внесення змін до інформації про кінцевих бенефіціарних власників (контролерів) юридичної особи, у тому числі кінцевих бенефіціарних власників (контролерів) її засновника, якщо засновник - юридична особа, про місцезнаходження та про здійснення зв`язку з юридичною особою.

Таким чином, для проведення державної реєстрації факту звільнення ОСОБА_1 державному реєстратору, окрім іншого, необхідно подати оформлене протоколом рішення загальних зборів/єдиного власника про зміну директора ТОВ «Острів-Крим».

Приймаючи до уваги, що права заявника є порушеними за тим проявом, що наведено вище у висновках суду, при цьому, позасудовий порядок захисту прав заявника є неможливим, суд вважає заяву такою, що підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 258-265, 315 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву задовольнити.

Встановити факт звільнення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю» Острів-Крим» (код 36342480, зареєстроване місцезнаходження: місто Київ, вул. О.Кошиця, будинок 1/38) з 31 серпня 2012 року.

Рішення суду може бути оскаржено до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Д.М.Лєдньов