465/216/25
2/465/1784/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.02.2025 м.Львів

Франківський районний суд м. Львова у складі головуючої судді Кушнір Б.Б., за участю секретаря судового засідання Швед О.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою суду від 14.01.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та вирішено справу розглядати з викликом сторін.

21.01.2025 відповідачка через канцелярію суду подала зустрічну позовну заяву про визнання кредитного договору недійсним та відзив на позовну заяву про стягнення кредитної заборгованості.

Сторони в судове засідання, призначене на 17.02.2025 о 10:30 год. не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення такого.

Разом з тим, представник позивача через підсистему «Електронний суд» подав заяву про розгляд справи без його участі.

За таких обставин суд вважає, що судове засідання слід проводити за відсутності сторін на підставі наявних у справі даних чи доказів, достатніх для постановлення ухвали.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, матеріали зустрічного позову та матеріали відзиву на позовну заяву, дійшов наступного висновку.

Частинами 1-3 статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків,передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до частини другої ст. 49 ЦПК України, одним із спеціальних прав відповідача є право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позову в строк для подання відзиву.

Відповідно до ч. 2 ст.193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Взаємний зв`язок первісного і зустрічного позову може виявлятись у тому, що зустрічна вимога виключає вимогу первісну, або обидва випливають з однієї підстави, або взаємний зв`язок виникає з однорідності обставин виникнення взаємних матеріально-правових вимог між позивачем і відповідачем. Первісний і зустрічний позов можуть бути взаємозв`язаними і тоді, коли підстава зустрічного позову паралізує підставу первісного позову, а тому задоволення вимог відповідача виключає задоволення вимог позивача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Отже, для прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом необхідною є перевірка та встановлення тотожності усіх необхідних трьох ознак, а саме: суб`єктного складу, предмету спору, а також підстав, з яких відповідний позов заявлено.

Зустрічний позов дозволяє розглянути в одному процесі вимоги обох сторін, що дає можливість заощадити час і сприяє більш швидкому захисту їх прав та інтересів, а також запобігає можливості винесення суперечливих і взаємовиключних судових рішень у цивільній справі.

У п. 21 постанови Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі №904/6157/19 вказано, що взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у наступному: - обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; - вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; - задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.

У постанові від 20 березня 2019 у справі № 910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Конструкція ч. 2 ст. 193 ЦПК України вказує на її імперативність, тобто, суд позбавлений широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову; умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин. Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги.

Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Так, первісний позов Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» стосується стягнення заборгованості за кредитним договором №630754006 від 05.10.2017.

У зустрічному позові ОСОБА_1 порушується питання про визначення недійним кредитного договору №500777978 від 30.06.2023.

Вбачається, що первісний та зустрічний позови хоч і виникають із кредитних правовідносин, проте вимоги зустрічної позовної заяви не є однорідними з первісним позовом, задоволення зустрічного позову не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, і вирішення первісного позову не вплине на правовідносини сторін щодо вимог за зустрічним позовом.

Розгляд вимог зустрічної позовної заяви можливий окремо від розгляду первісного позову.

З огляду на наведене, суд вважає, що об`єднання даних позовів в одне провадження та спільний розгляд вищезазначених позовів є недоцільним, оскільки позови містять різний зміст вимог, обставин, які підлягають доказуванню, а задоволення первісного позову не може повністю або частково виключити задоволення зустрічного позову, а також їх спільний розгляд може ускладнити вирішення справи, тому слід відмовити у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду разом з первісним позовом.

Відповідно до ч.3 ст.194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне на підставі положень ст. 194 ЦПК України повернути зустрічний позов позивачу за зустрічним позовом та долучити копію зустрічного позову до матеріалів справи.

При цьому, позивачу за зустрічним позовом слід роз`яснити, що вона не позбавлена можливості звернутись до суду із позовом у загальному порядку.

Вирішуючи питання щодо прийняття відзиву відповідачки на позовну заяву, суд зазначає наступне.

Згідно до ч.2 ст. 174 ЦПК України, заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно до ч.4 ст. 178 ЦПК України, копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Відповідно до п.2 ч. 5 ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 ЦПК України, до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Як вбачається із поданого відзиву на позовну заяву, в ній відсутні докази про підтвердження направлення (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

З урахуванням викладеного, зважаючи на те, що відповідачкою не надано суду доказів надіслання відзиву на позовну заяву та доданих до неї документів позивачу, суд доходить висновку, що відзив на позовну заяву належить повернути без розгляду.

Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Однією з основних засад здійснення цивільного судочинства, відповідно до положень ст.2 ЦПК України, є розумність строків розгляду справи судом.

Частиною 2 ст.121 ЦПК України, визначено, що строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст.128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

В силу п. 5 ч. 2 ст.223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи у разі, якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Так, з урахуванням особливостей даної цивільної справи, відсутність у засіданні представника позивача, задля повного та всебічного дослідження усіх обставин, що мають значення для вирішення справи, вважає потрібним визнати обов`язковою явку в судове засідання представника позивача для дачі особистих пояснень по справі.

У зв`язку визнання судом обов`язкової явки в судове засідання представника позивача у даній справі, суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи.

Керуючись ст.ст.12, 13, 43, 49, 128, 193, 194, 222, 223, 258-260 ЦПК України

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у прийнятті зустрічного позову до Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» про визначення недійним кредитного договору №500777978 від 30.06.2023.

Зустрічний позов разом із доданими до нього матеріалами повернути позивачу за зустрічним позовом.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Відзив ОСОБА_1 на позовну заяву Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» повернути ОСОБА_1 без розгляду.

Визнати обов`язковою явку в судове засідання представника позивача у цивільній справі № 465/216/25 за позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Відкласти судове засідання у справі на 10.03.2025 о 11:30 годин, про що повідомити сторін.

Копію ухвали суду направити сторонам для відома та виконання.

Ухвала в частині повернення зустрічної позовної заяви може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду в порядок та строки, передбачені ст.ст.354,355 ЦПК України.

Суддя Кушнір Б.Б.