Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/2171/23
Провадження № 2-р/382/1/25
У Х В А Л А

14 лютого 2025 року м. Яготин

Яготинський районний суд Київської області у складі головуючого судді Нарольського М. М., при секретарі судового засідання Матвієнко Ю. Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про роз`яснення рішення Яготинського районного суду Київської області від 05.11.2024 року у справі № 382/2171/23 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в особі представника адвоката Лещенка Сергія Олександровича до ОСОБА_4 , Яготинської міської ради, про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивачів звернувся до суду із заявою про роз`яснення цього рішення, в якій просить роз`яснити його в частині питання успадкування ідеальних часток права на земельну частку (пай) розміром 3,7 в умовних кадастрових гектарах, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться в адміністративних межах Яготинської об?єднаної територіальної громади, позивачами ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Згідно ч. 3 ст. 271 ЦПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Розглянувши матеріали заяви, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до матеріалів справи, яка розглядалася, представник позивачів звертався до суду з позовом, в якому просив визнати за позивачами в порядку спадкування за законом право на земельну частку (пай), розміром 2,49 га, яка перебувала у колективній власності КСП ім.Черняхівського, що знаходиться на території Студениківської сільської ради Бориспільського району Київської області. Просив при цьому встановити, що позивачі 2 та 3 прийняли спадщину в цій частині після смерті батька ОСОБА_5 .

Позовні вимоги були обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна баба позивачів ОСОБА_1 , спадкоємцями майна якої стали ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , які спадщину прийняли шляхом подання заяв про прийняття спадщини до Яготинської державної нотаріальної контори. В подальшому ОСОБА_5 (батько позивачів 2 та 3) помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а його діти ( ОСОБА_2 та ОСОБА_7 ) стали єдиними спадкоємцями першої черги за законом після його смерті та прийняли спадщину шляхом фактичного вступу в управління та володінням спадковим майном протягом шести місяців з дня відкриття спадщини та не заявили про відмову від неї. Також, ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_6 - батько позивача 1 та відповідача 1, які стали єдиними спадкоємцями першої черги за законом після його смерті; позивач 1 прийняла спадщину шляхом подання заяви про прийняття спадщини до державного нотаріуса П?ятнадцятої київської державної нотаріальної контори; відповідач 1 відмовилася від прийняття спадщини, подавши заяву про відмову від прийняття спадщини до державного нотаріуса П?ятнадцятої київської державної нотаріальної контори. Але з причини втрати ОСОБА_1 за життя сертифікату на право на земельну частку (пай) серії КВ №0075224 на земельну ділянку розміром 3,7 в умовних кадастрових гектарах в адміністративних межах Капустинської сільської ради Яготинського району Київської області (Яготинська ОТГ), виданого 26.12.1996 Яготинською районною державною адміністрацією Київської області та зареєстрованого 26.12.1996 в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за №233, спадкоємці (позивачі) не мають можливості переоформити право на земельну частку (пай), що належало ОСОБА_1 , та у подальшому реалізувати своє право на відведення вказаної земельної частки (паю) в натурі (на місцевості) відповідно до законодавства.

Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 05.11.2024 року у справі № 382/2171/23 позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , Яготинської міської ради, про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкуваннязадоволено. Визнано за ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , в рівних частках, право на земельну частку (пай) розміром 3,7 умовних кадастрових гектарах, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться в адміністративних межах Яготинської об?єднаної територіальної громади та належало ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії КВ №0075224, виданого 26 грудня 1996 року Яготинською районною державною адміністрацією Київської області та зареєстрованого 26 грудня 1996 року в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № 223.

Ухвалюючи це рішення в частині визнання прав ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , суд виходив, зокрема, з того, що:

- Відповідно до копій свідоцтв про народження № 3811 від 11.12.1980 та №2117 від 22.07.1982 ОСОБА_5 є батьком ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (позивачів 2 та 3). Відповідно до копій свідоцтва про народження № 3431 від 07.12.1982, № 888 від 22.04.1978 та свідоцтва про шлюб НОМЕР_1 від 28.07.2001 ОСОБА_6 є батьком ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

- В подальшому, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивачів ІНФОРМАЦІЯ_1 та 3 - ОСОБА_5 (Спадкодавець2), що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 17.08.1999 Капустинською сільською радою Яготинського району Київської області. Спадщина, яка відкрилася після його смерті складається із права на 1/2 земельну частку (пай) розміром 3,7 в умовних кадастрових гектарах, що знаходиться в адміністративних межах Яготинської об`єднаної територіальної громади (в минулому Капустинська сільська рада Яготинського району Київської області), що належало матері Спадкодавця 2 - ОСОБА_1 , ??грошових вкладів, що знаходяться у відділенні Ощадбанку.

- Як вбачається з матеріалів справи, Спадкодавець2 прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав, за час життя не склав заповіт, як розпорядження своїм майном та іншими майновими правами на випадок своєї смерті, а тому спадкування всіх прав та обов`язків здійснюється за законом.

- ОСОБА_2 та ОСОБА_3 мають рівні права на 1/2 частку права свого померлого батька ОСОБА_5 на земельну частку (пай).

Ухвалюючи це ж рішення в частині визнання прав ОСОБА_1 , суд виходив, зокрема, з того, що:

- ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача 1 ( ОСОБА_1 ) та відповідача 1 ( ОСОБА_4 ) - ОСОБА_6 (Спадкодавець3), що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 10.12.2003 відділом реєстрації актів громадянського стану Деснянського районного управляння юстиції у м. Києві. Факт родинних відносин із позивачем 1 та відповідачем 1 підтверджується копіями: паспорта позивача 1 серії НОМЕР_4 від 16.03.1999; свідоцтва про народження позивача 1 серії НОМЕР_5 від 07.12.1982 (вбачається батько: « ОСОБА_6 »); паспорта відповідача 1 серії НОМЕР_6 від 07.09.2001; свідоцтвом про одруження відповідача 1 серії НОМЕР_7 від 28.07.2001 (вбачається зміна прізвища з « ОСОБА_8 » на « ОСОБА_9 »).

- Спадщина, яка відкрилася після його смерті складається, зокрема, із права на 1/2 земельну частку (пай) розміром 3,7 в умовних кадастрових гектарах, що знаходиться в адміністративних межах Яготинської об?єднаної територіальної громади (в минулому Капустинська сільська рада Яготинського району Київської області), що належало матері спадкодавця 2 - ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

- Спадкодавець 3 прийняв спадщину, шляхом подання заяви про прийняття спадщини до Яготинської державної нотаріальної контори /спадкова справа № 8, але не оформив своїх спадкових прав на 1/2 земельну частку (пай), не отримав свідоцтво про право на спадщину, за час життя не склав заповіт, як розпорядження своїм майном та іншими майновими правами на випадок своєї смерті, а тому спадкування всіх прав та обов?язків здійснюється за законом.

- ОСОБА_1 має право на 1/2 частку права свого померлого батька ОСОБА_6 на земельну частку (пай).

З урахуванням встановлених судом обставин, суд визнав в рівних частках (між позивачами 2, 3 та позивачем 1) за ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (які порівну успадкували право на 1/2 частки, з однієї сторони) та ОСОБА_1 (яка успадкувала право на іншу 1/2 частки, з іншої сторони) право на земельну частку (пай) розміром 3,7 умовних кадастрових гектарах, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться в адміністративних межах Яготинської об?єднаної територіальної громади та належало ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії КВ №0075224, виданого 26 грудня 1996 року Яготинською районною державною адміністрацією Київської області та зареєстрованого 26 грудня 1996 року в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № 223.

Відповідно до частини першої статті 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

За змістом зазначеної норми процесуального права, рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Тобто роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового рішення, який полягає в усуненні неясності і викладенні рішення суду у більш зрозумілій формі.

Суть роз`яснення судового рішення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові питання та вирішувати невирішені вимоги, він лише має роз`яснити положення ухваленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його виконання.

Якщо у заяві про роз`яснення рішення фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання (частина друга статті 271 ЦПК України).

Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

З огляду на зміст зазначеної норми роз`ясненню підлягають не всі судові рішення, а лише ті, які підлягають виконанню, порядок здійснення яких визначено Законом України «Про виконавче провадження».

Аналогічний висновок викладений в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 22 лютого 2023 року у справі № 596/1922/18.

Отже, роз`ясненню підлягають судові рішення, ухвалені по суті справи, які набрали законної сили та підлягають виконанню, але ще не виконані та не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

У постанові від 20 грудня 2023 року у справі № 400/2839/22 Верховний Суд наголосив щодо наявності критеріїв визначення судом можливості роз`яснення відповідного судового рішення: - заява про роз`яснення судового рішення має бути подана особою, щодо якої воно ухвалене, або особою, якою буде здійснюватись його примусове виконання; - судове рішення має підлягати виконанню, але на момент подання відповідної заяви має бути ще не виконане; - заявником має бути доведено, що зміст резолютивної частини судового рішення є нечітким або незрозумілим.

З огляду на викладене, враховуючи те, що в рішеннінаведено висновок з посиланням на відповідні норми права, який є зрозумілим, рішення не є судовим рішенням, яке підлягає виконанню відповідно до Закону України «Про виконавче провадження», тому не підлягає роз`ясненню за заявою сторін у справі в порядку, передбаченому статтею 271 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 260-261, 271 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про роз`яснення рішення Яготинського районного суду Київської області від 05.11.2024 року у справі № 382/2171/23 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя М. М. Нарольський