Справа № 703/4193/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2025 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Биченка І.Я.

за участю секретаря судового засідання Харченко М.О.,

провівши підготовче судове засідання в залі суду м. Сміла по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору: виконавчий комітету Черкаської міської ради, про позбавлення батьківських прав,

у с т а н о в и в :

31 липня 2024 року до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення її батьківських прав відносно сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою від 12 серпня 2024 року суд залишив позовну заяву без руху у зв`язку з невідповідністю позовної заяви вимогам ст. 175 ЦПК України.

Ухвалою від 16 вересня 2024 року суд продовжив ОСОБА_1 строк для усунення недоліків.

Ухвалою від 02 жовтня 2024 року суд відкрив провадження у справі, постановив розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, залучив до участі в справі третьою особою без самостійних вимог щодо предмета службу у справах дітей Черкаської міської ради, призначив підготовче судове засідання на 05 листопада 2024 року.

05 листопада 2024 року суд провів підготовче засідання за участю, в тому числі, представника позивача Полякова О.О., за результатами якого замінив у справі третю особу на виконавчий комітет Черкаської міської ради, зобов`язав цю особу надати письмовий висновок щодо розв`язання спору, у зв`язку з чим відклав підготовче засідання на 05 грудня 2024 року.

05 грудня 2024 року ані позивач, ані його представник в підготовче судове засідання не з`явились, хоча про місце, день і час проведення засідання вони були повідомлені належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення та довідкою про доставку електронного документу. При цьому, сторона позивача не повідомили суд про причини своєї неявки. У зв`язку з неявкою усіх сторін по справі підготовче засідання було відкладено на 15 січня 2025 року.

15 січня 2025 року позивач та його представник знову не з`явились в підготовче судове засідання, хоча про місце, день і час проведення засідання були повідомленні. Так, судова повістка була доставлена до електронного кабінету представника позивача 07 грудня 2024 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу. Згідно з ч.5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі. У зв`язку з наведеним підготовче засідання було відкладено на 12 лютого 2025 року.

У підготовче судове засідання 12 лютого 2023 року ані позивач, ані його представник знову не з`явились, хоча про час та місце судового засідання були повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу, яка наявна в матеріалах справи. Про поважність причин своєї відсутності позивач чи його представник суд не повідомили, будь-яких клопотань щодо відкладення розгляду справи або клопотань про розгляд справи за їх відсутності суду не надали.

При цьому, за день до проведення засідання до суду надійшло від представника позивача клопотання про проведення судового засідання в режимі відео конференції з Малиновським районним судом міста Одеси. Ухвалою від 11 лютого 2025 року суд відмовив у задоволенні цього клопотання, оскільки під час бронювання майданчику було встановлено, що він заброньований іншим судом.

Суд зазначає, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга статті 2 ЦПК України).

Згідно із частиною третьою статті 2 ЦПК України до основних засад (принципів) цивільного судочинства, зокрема віднесені: рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом (пункт 2); змагальність сторін (пункт 4); пропорційність (пункт 6); розумність строків розгляду справи судом (пункт 10); неприпустимість зловживання процесуальними правами (пункт 11).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (пункт 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України).

Частина перша статті 43 ЦПК України визначає загальні права учасників судової справи. Водночас частина друга цієї статті визначає й їх обов`язки, зокрема: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи (пункт 2); з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3); виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункт 6); виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункт 7).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

При застосуванні норми пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України також застосовує правові висновки щодо її змісту, які були висловлені у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22) про те, що умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого2022 року у справі №756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», заява № 11681/85, пункт 35, від 16 лютого 2017 року у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06).

Заявник із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи. У разі відсутності обставин непереборної сили, ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу судового провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.

Наведене узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 25 вересня 2024 року у справі № 490/9587/18

З матеріалів справи вбачається, що позивач, будучи ініціатором цієї справи, тричі поспіль в підготовче судове засідання не з`явився, як і не з`явився його представник, хоча кожного разу він був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки суду жодного разу не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутність до суду не надав, на підставі чого можна дійти висновку, що він умисно затягує розгляд поданого ним же позову.

При цьому, саме постійні неявки в судові засідання позивача порушують справедливий судовий розгляд.

Враховуючи, що сторона позивача належним чином була повідомлена про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання, двічі поспіль ані позивач, ані її представник не з`явилися у підготовче судове засідання, заяви про розгляд справи за їх відсутності не надали, суд вважає, що позов належить залишити без розгляду на підставі пункту 3 частин першої статті 257 ЦПК України.

Відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п.3 ч.1 ст.257, ст.258-261 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору: виконавчий комітету Черкаської міської ради, про позбавлення батьківських прав залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена в Черкаський апеляційний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її складення повного тексту.

Повний текст ухвали складено 12 лютого 2025 року.

Суддя: І.Я. Биченко