ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/6496/24 Провадження № 2/636/1119/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2025 року м. Чугуїв

Чугуївський міський суд Харківської області у складі:

головуючого судді Карімова І.В.,

за участю секретаря судового засідання Ріпи І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Чугуєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Барабанова Володимира Володимировича до ОСОБА_2 , Великобурлуцької селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Третя Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2024 року ОСОБА_1 в особі свого представника адвоката Барабанова В.В. звернувся до суду із позовом до матері ОСОБА_2 та Великобурлуцької селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті своєї бабусі ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Варшава, Республіка Польща. Позов мотивований тим, що 21.04.2021 року старостою Гнилицького Першого старостинського округу Великобурлуцької селищної ради Великобурлуцького району Харківської Віцотою М.М. посвідчено заповіт, зареєстрований у реєстрі за №16, в якому ОСОБА_3 , яка проживала та була зареєстрована одна в АДРЕСА_1 , заповіла все своє майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом буде мати право, онуку ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилася спадщина, до складу якої входить належна їй земельна ділянка площею 6,3213 га, кадастровий номер 632148100:01:00:021 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території 1-Гнилицької сільської ради, згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії Р2 №761341, виданого 15.02.2002 року головою 1-Гнилицької сільської ради народних депутатів на підставі рішення виконавчого комітету1-Гнилицької сільської ради народних депутатів від 20.04.2001 року № 11, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право власності на землю за №85. Позивач зазначає, що постановою державного нотаріуса Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори Лученко Л.А. від 26.07.2024 року № 280/02-31 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , оскільки останній із спадкодавицею проживав окремо, із заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку, встановленого чинним законодавством для подачі заяви про прийняття спадщини, до нотаріуса не звернувся, тобто відсутній факт прийняття спадщини. Позивач також вказує, що нотаріус не вчиняв будь-яких дій для повідомлення його як спадкоємця за заповітом про відкриття спадщини.Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_3 пропущений ним з поважних та об`єктивних причин, посилаючись на те, що з 24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року на Україні введено воєнний стан , строк дії якого неодноразово продовжувався відповідними Указами Президента України, та продовжує діяти на даний час. Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих рф, територія Великобурлуцької територіальної громади Куп`янського району Харківської області знаходилась під окупацією збройними формуваннями держави агресора рф з 24.02.2022 по 11.09.2022, а з 10.09.2022 року віднесена до категорії територій на яких ведуться та можливі бойові дії. Згідно п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в редакції, чинній по 28.06.2022, було установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. При цьому позивач зазначає, що норми цієї постанови вводять в оману спадкоємців, тому також зумовили пропуск ним строку для прийняття спадщини.

У зв`язку із викладеним та відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України ОСОБА_1 просив визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці від дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Варшава, Республіка Польща.

Ухвалою судді Чугуївського міського суду Харківської області від 03.09.2024 року відкрито провадження у справі, розгляд якої визначено проводити в порядку загального позовного провадження, та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 04.12.2024 року підготовче провадження закрито, і справу призначено до розгляду по суті.

Подалі позивач ОСОБА_1 в особі свого представника надали до суду заяви про розгляд справи без їх участі., позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_2 надала до суду заяву, в якій позовні вимоги та обставини, зазначені в позовній заяві, визнала у повному обсязі, зазначаючи, що син довідався про наявність заповіту ОСОБА_3 вже поза межами строку, передбаченого ч.1 ст.1270 ЦК України, від неї, своєї матері. Просить розглянути справу за її відсутності.

Представник відповідача Великобурлуцької селищної ради Куп`янського району Харківської області у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином відповідно до вимог ст.ст. 128-130 ЦПК України, відзив на позовну заяву не надав.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, -Третя Харківська міська державна нотаріальна контора, до судового засідання не з`явився, просить розглянути справу на підставі наданих доказів.

Враховуючи викладене, суд вважає можливим відповідно до приписів ст. 223 ЦПК України розглянути справу у відсутності учасників справи на підставі наявних у справі матеріалів та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання ( ст. ст. 15,16 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах диспозитивності та змагальності. За такими принципами: кожна сторонами повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 12 ЦПК України); суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом встановлено, що згідно копії паспорту НОМЕР_1 , виданого 07.12.2001 ЦВМ Дзержинського РВ ХМУ УМВС України в Харківській області, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , народився в с. Гнилиця Великобурлуцького району Харківської області, з 07.07.2017 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 08.07.1982 року, Гнилицьким сіль. РАЦС Харківської області,ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Гнилиця Великобурлуцького району Харківської області, актовий запис № 8. Батьки: батько- ОСОБА_4 , мати- ОСОБА_2 .

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого 06.01.1963 року, Печеніги РАЦС Харківської області,ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Печеніги Печенізький район Харківська область, актовий запис № 1. Батьки: батько- ОСОБА_6 , мати- ОСОБА_3 .

Відповідно до витягу №4 від 13.08.2024 року 12:32:05 з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, наданого Чугуївським відділом ДРАЦС у Чугуївському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції ОСОБА_4 та ОСОБА_7 зареєстрували шлюб 21.02.1981 р., актовий запис 04, орган державної реєстрації РАЦС- виконком Гнилицької сільської ради Великобурлуцького району Харківської області. Шлюб розірвано 17.04.2007 р., актовий запис № 228.

Згідно довідки виконавчого комітету Великобурлуцької селищної ради Куп`янського району Харківської області від 27.05.2024 року № 1/86 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на день своєї смерті була зареєстрована в АДРЕСА_1 . На день смерті ОСОБА_3 за вищевказаною адресою інших зареєстрованих осіб не було.

Згідно копії державного акту на право приватної власності на землю серії Р2 №761431 від 15 лютого 2002 року, виданого на підставі рішення виконавчого комітету1-Гнилицької сільської ради народних депутатів від 20.04.2001 року № 11, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право власності на землю за №85, ОСОБА_3 , яка проживає: Харківська область, Великобурлуцький район, с. Гнилиця, передається у приватну власність земельна ділянкаплощею 6,3213 га, кадастровий номер 632148100:01:00:021 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території 1-Гнилицької сільської ради.

21.04.2021 року старостою Гнилицького Першого старостинського округу Великобурлуцької селищної ради Великобурлуцького району Харківської Віцотою М.М. посвідчено заповіт, зареєстрований у реєстрі за №16, в якому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка зареєстрована в АДРЕСА_1 , на випадок своєї смерті все своє майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом буде мати право, заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Чинність вказаного заповіту, складеного ОСОБА_3 на випадок своєї смерті, підтверджується Інформаційною довідкою № 77789213 від 26.07.2024 16:10 зі Спадкового реєстру(заповіти/спадкові договори), наданою Третьою Харківською міською державною нотаріальною конторою.

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце народження: Крутоярівка, прізвище при народженні ОСОБА_8 , сімейний стан-удова, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 о 01:10, місце смерті: м. Варшава, Республіка Польща, що підтверджується скороченою копією свідоцтва про смерть з позначенням 1465011/00/AZ/2023/870669, виданого 27.02.2023 р Управлінням цивільного стану столичного міста Варшава*14. Переклад цієї копії свідоцтва про смерть виконано перекладачем ОСОБА_9 , підпис якої засвідчено ІНФОРМАЦІЯ_6 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Ємельяновою І.Г.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина у вигляді належної їй на праві власності вищезазначеного об`єкту нерухомого майна.

Як вбачається з копії постанови державного нотаріуса Третьої Харківської державної нотаріальної контори Лученко Л.А., яка виконує обов`язки державного нотаріуса Великобурлуцької державної нотаріальної контори Харківської області, від 26.07.2024 року № 280/02-31 відмовлено ОСОБА_1 , який діяв через свого представника ОСОБА_10 , у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , оскільки ОСОБА_1 із спадкодавицею проживав окремо, із заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку, встановленого чинним законодавством для подачі заяви про прийняття спадщини, до нотаріуса не звернувся, тобто відсутній факт прийняття спадщини.

Згідно витягу № 77789350 від 26.07.2024,16:21 зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 була заведена спадкова справа № 74/2024 26.07.2024 року. Зазначене підтверджується й витягом № 77789208 від 26.07.2024, сформованого Третьою Харківською міською державною нотаріальною конторою ( колишня Третя Харківська ДНК).

Згідно відповіді завідувача Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області Є. Дідік від 18.10.2024 р. № 1726/01-16 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 в термін, передбачений ст. 1270 ЦК України, з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору спадкоємці не звертались, спадкова справа не заводилась, свідоцтво про право на спадщину не видавалося.

Тобто, інші спадкоємці, які прийняли спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 відсутні.

Згідно приписів статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Як зазначено в постанові від 26 жовтня 2022 року Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 522/17925/16, провадження № 61-1122св22 «Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини (при умові не заведення спадкової справи після смерті спадкодавця та не здійснені повідомлення та виклику спадкоємця за заповітом нотаріусом).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 вересня 2023 року у справі № 345/4153/22, провадження № 61-9356св23, зазначено, що лише якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Водночас необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, Верховного Суду у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22. Правозастосовна практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є усталеною.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску, визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини, після смерті бабусі ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Варшава, Республіка Польща, позивач посилається на те, що з 24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року на Україні введено воєнний стан , строк дії якого неодноразово продовжувався відповідними Указами Президента України, та продовжує діяти на даний час. Територія Великобурлуцької територіальної громади Куп`янського району Харківської області знаходилась під окупацією збройними формуваннями держави агресора рф з 24.02.2022 по 11.09.2022 . Відповідно до Переліку території, на яких ведуться бойові дії або тимчасово окупованих рф, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22.12.2022 року № 309 Великобурлуцька селищна територіальна громада з 10.09.2022 року віднесена до категорії територій на яких ведуться та можливі бойові дії.

Крім того, суд зазначає, що позивач ОСОБА_1 не відноситься до кола спадкоємців першої черги за законом, і посилання позивача на те, що нотаріус не вчиняв будь-яких дій для повідомлення його як спадкоємця за заповітом про відкриття спадщини, не спростовуються матеріалами справи.

При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23, провадження № 14-50цс24, висновувала, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що випливає з принципу свободи заповіту, проте таку необізнаність суд не повинен ототожнювати з його (спадкоємця) незнанням про його право на спадкування загалом, оскільки в такому випадку особа з незалежних від неї причин не вчиняє юридично значущих дій, які пов`язані з набуттям нею певних прав, що випливають із спадкування. Коли ж особа усвідомлює чи повинна усвідомлювати, що вона є учасником процесу спадкування, зокрема на підставі своєї спорідненості зі спадкодавцем як спадкоємець першої черги спадкування або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування, і не вчиняє активних дій, спрямованих на прийняття спадщини (засвідчення своєї згоди на вступ у всі правовідносини спадкодавця) виходячи з обставин, які не пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для своєчасного прийняття спадщини, то її необізнаність про наявність заповіту не може розглядатися як підстава для визначення їй додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Суд, досліджуючи поважність причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, приймає до уваги вищенаведене, і вважає, що ОСОБА_1 не мав можливості своєчасно використати своє право на звернення із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 бабусі ОСОБА_3 , з поважних причин, тому є підстави для задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 3, 12, 223, 258, 259, 265, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 в особі представника адвоката Барабанова Володимира Володимировича до ОСОБА_2 , Великобурлуцької селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Третя Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ,додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання цим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Варшава, Республіка Польща.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене повністю або частково безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцяти денний строк з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Представник позивача: адвокат Барабанов Володимир Володимирович, адреса місцезнаходження: АДРЕСА_4 .

Відповідач: Великобурлуцька селищна рада Куп`янського району Харківської області (в особі Великобурлуцької селищної військової адміністрації) , , юридична адреса: 62602, Харківська область, Куп`янський район, смт. Великий Бурлук, вул.. Центральна, буд. 9.

Відповідачка: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Третя особа: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора, , місцезнаходження: 61001, м. Харків, пр. Героїв Харкова,85.

Повний текст рішення суду складено 14 лютого 2025 року.

Суддя І.В. Карімов