У Х В А Л А

13 лютого 2025 року м. Ужгород

Головуючий-суддя Закарпатського апеляційного суду Мацунич М.В., вирішуючи питання про обґрунтованість заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі: головуючого Собослоя Габора Габоровича, суддів: Кожух Олени Анатоліївни, Джуги Сергія Дийнешовича, у цивільній справі за апеляційною скаргою Ужгородської міської ради на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11 квітня 2023 року, ухвалене суддею Голяна О.В., у справі за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання права власності на гараж

встановив:

У провадженні Закарпатського апеляційного суду знаходиться цивільна справа за апеляційною скаргою Ужгородської міської ради на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11 квітня 2023 року, розгляд якої відкладено на 09 год.00 хв. 18 лютого 2025 року.

06.02.2025 до суду апеляційної інстанції надійшла заява про відвід колегії суддів Закарпатського апеляційного суду у складі: головуючого судді Собослоя Г.Г., суддів учасників колегії Кожух О.А. та Джуги С.Д.

Заяву обргунтовує тим, що головуючим суддею незаконно відкрито апеляційне провадження у справі, позаяк апеляційна скарга подана з пропущенням строку; справа розглядається у суді апеляційної інстанції з 2022 року і станом на сьогодні не розглянута; у справі відбувалися втручання в автоматизований розподіл цієї справи стосовно визначення суддів, які протиправно вирішили в «позасудовий спосіб» клопотання про накладення арешту на майно (гараж); арешт на гараж накладала одна колегія Закарпатського апеляційного суду, а провести розгляд справи намагається «протиправно сформований» «новий склад колегії суду апеляційної інстанції».

Посилаючись на зазначене та задля забезпечення неупередженості та безсторонності, ОСОБА_1 просила суд апеляційної інстанції, врахувавши висновки ухвали Великої Палати у справі №908/137/18, її заяву про відвід колегії суддів Закарпатського апеляційного суду задовольнити та у зв`язку з неможливість сформувати новий склад суду в Закарпатському апеляційному суді надіслати подання до Верховного Суду для направлення цієї справи до іншого суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів.

Ухвалою колегії суддів Закарпатського апеляційного суду від 07 лютого 2025 року заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі: головуючого Собослоя Г.Г., суддів: Кожух О.А., Джуги С.Д. у справі № 308/15117/22 визнано необґрунтованою.

Справу передано на автоматизований розподіл для визначення судді для розгляду заяви про відвід колегії судді у відповідності до ч.1 ст.33 ЦПК України.

Перевіривши доводи заяви та матеріали цивільної справи, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі: головуючого Собослоя Г.Г., суддів: Кожух О.А., Джуги С.Д. у справі № 308/15117/22 належить відмовити з таких підстав.

Перелік підстав для відводу суддів передбачено у ст. ст. 36, 37 ЦПК України.

Частиною 4 статті 36 ЦПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Неупередженість судді, як правило, означає відсутність його упереджень та необ`єктивності, що може бути перевірено за допомогою двох тестів:

а) суб`єктивного, що враховує особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто визначає, чи мав суддя будь-які особисті упередження, або чи був він об`єктивним у справі;

б) об`єктивного, що вимагає встановлення того, чи забезпечив сам суд, а також конкретний склад суду у справі, незалежно від персональної поведінки будь-кого з його членів, достатні гарантії для виключення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

При цьому неупередженість має одночасно існувати як фактично (суб`єктивний тест), так і має бути забезпечена її розумна видимість (об`єктивний тест) (рішення ЄСПЛ у справі «Мікаллеф проти Мальти», № 17056/06 від 15 жовтня 2009 року, «Rustavi 2 Broadcasting Company Ltd та інші проти Грузії», № 16812/17 від 18 липня 2019 року).

Не можуть бути підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ, у тому числі подібних (Рішення ЄСПЛ у справі «Мироненко і Мартенко проти України», «Олександр Волков проти України»).

Однак наявність у заявниці сумніву в об`єктивності та упередженості колегії суддів у складі: головуючого судді Собослоя Г.Г., суддів: Кожух О.А., Джуги С.Д. ґрунтується на припущеннях та не підтверджено жодними допустимим та належними доказами.

Заявниця вважає, що відкриття провадження у справі відбулося незаконно.

Як слідує з матеріалів справи, справа № 308/15117/22 перебувала у провадженні судді Кондора Р.Ю. та ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 24 травня 2023 року відкрито апеляційне провадження в складі суду: головуючого Кондора Р.Ю., суддів: Готри Т.Ю., Собослоя Г.Г. Вказана справа призначалася до розгляду та апеляційним судом вирішувалася заява про забезпечення позову.

Вказана справа передана головуючому судді (судді-доповідачу) Собослою Г.Г. 16.01.2024, що стверджується протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями.

А тому слід вважати, що доводи заявниці про необґрунтоване та незаконне відкриття апеляційного провадження у цій справі є безпідставним, оскільки складом колегії суддів: головуючого судді Собослоя Г.Г., суддів: Кожух О.А., Джуги С.Д. питання щодо відкриття апеляційного провадження не вирішувалося.

Крім цього незгода сторони з процесуальним рішенням суду в силу частини четвертої статті 36 ЦПК України не може бути підставою для відводу.

Щодо втручання в автоматизований розподіл справи.

З протоколів автоматизованого розподілу судової справи вбачається, що заміна суддів проводилася з врахування вимог Положення про АСДС та Засад використання автоматизованої системи документообігу Закарпатського апеляційного суду.

Зокрема, у зв`язку з перебуванням суддів складу колегії у відпустці протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.08.2023 визначено новий склад колегії для вирішення питання щодо забезпечення позову, яке в свою чергу розглядається судом не пізніше двох днів з дня надходження до суду відповідної заяви без повідомлення учасників справи (а.с. 190).

Крім цього, рішенням Вищої Ради Правосуддя від 09 січня 2024 року №10/0/15-24 ОСОБА_3 звільнено з посади судді Закарпатського апеляційного суду у зв`язку з поданням заяви про відставку. Відтак, у зв`язку з відставкою судді ОСОБА_3 було проведено автоматизований розподіл судових справ, які знаходилися у його провадженні, між суддями.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.01.2024 по даній справі № 308/15117/22 визначено Головуючого суддю (суддю-доповідача) Собослой Г.Г., склад колегії суддів: Джуга С.Д., Кожух О.А., щодо якої заявницею заявлено відвід.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 05 березня 2024 року зазначену справу № 308/15117/22 суддею Собослоєм Г.Г. прийнято до свого провадження.

22 квітня 2024 року та 15 жовтня 2024 року колегією суддів у складі головуючого судді Собослой Г.Г., суддів Кожух О.А., Джуги С.Д., розгляд справи відкладено на підставі частини першої статті 372 ЦПК України (а.с. 222, 227, 232).

Інших процесуальних рішень колегією суддів у складі Головуючого судді Собослоя Г.Г., колегії суддів: Джуги С.Д., Кожух О.А. не приймалося, новий склад колегії не формувався.

Щодо доводів заяви про тривалий розгляд, то слід звернути увагу на те, що однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом. Розумність тривалості судового розгляду визначається з урахуванням обставин справи та таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі.

Необхідно враховувати, що строк розгляду цієї справи в порядку апеляційного провадження зумовлений, зокрема, відставкою судді, у провадженні якого перебувала зазначена справа та процесуальною поведінкою сторін справи (наявність клопотань сторін, в тому числі представника заявниці, про відкладення апеляційного розгляду справи а.с.197, 199, 207).

Суд апеляційної інстанції також зауважує, що тривалі перерви між судовими засіданнями зумовлені значною навантаженістю суддів, що виникла у зв`язку з недостатньою кількістю суддів у Закарпатському апеляційному суді (на сьогодні фактично судочинство у цивільній палаті здійснює 4 суддів).

Як зазначає Європейський суд з прав людини у рішенні від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта», найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, заява № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта» (Hauschildt Case), заява № 11/1987/134/188, § 46).

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Так у рішенні 15 жовтня 2009 року у справі «Мікаллеф проти Мальти» ЄСПЛ вказав, що «будь-який суддя щодо якого наявна достатня підстава (legitimate reason) побоювання відсутності неупередженості повинен усунутись» (Micallef v. Malta, заява № 17056/06, § 98). У рішенні від 15 липня 2005 року у справі ж «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimate reason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною» (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Водночас обставини, на які посилаються ОСОБА_1 у заяві про відвід колегії суддів у складі: Собослоя Г.Г., Джуги С.Д., Кожух О.А., не являються підставою для відводу в розумінні вимог статті 36 ЦПК України та зводяться виключно на безпідставному припущенні, що свідчить про відсутність законних підстав для відводу зазначених суддів.

Також необхідно звернути увагу заявника на те, що учасники справи не можуть використовувати інститут відводу суддів з метою схиляння суду до ухвалення бажаного для них процесуального рішення. Необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України суддя

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі: головуючого судді Собослоя Габора Габоровича, суддів: Кожух Олени Анатоліївни, Джуги Сергія Дийнешовича, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя М.В. Мацунич