Справа № 368/241/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" лютого 2025 р. Суддя Кагарлицького районного суду Київської області Шевченко І.І., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 до Обухівського відділу ДВС в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Київ) про звільнення майна з-під арешту, -

встановив:

ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 звернулася до суду із позовною заявою Обухівського відділу ДВС в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Київ) про звільнення майна з-під арешту.

Статтею 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» №5 від 03.06.2016 роз`яснено, що відповідачами у справі про зняття арешту з майна є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Згідно з цією Постановою судам також роз`яснено, що у разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК. У зв`язку із цим боржник не може пред`являти позов, оскільки у судовому процесі він є відповідачем та законом для нього встановлений інший порядок вирішення питання (п. 5 Постанови).

Особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (ч. 1ст. 59Закону України «Про виконавче провадження»). Підстави для зняття арешту виконавцем викладені в ч. 4ст. 59Закону України «Про виконавче провадження».

При цьому, якщо позивач оспорює дії державного виконавця, якими порушені його права і неправомірно не був знятий арешт з його майна державним виконавцем в порядку ч. 4 ст. 59Закону України «Про виконавче провадження», то тоді позивачу слід подати адміністративний позов на дії державного виконавця і визначитися з тим, які дії або рішення він просить визнати неправомірними і якими шляхами слід відновити порушені права.

У разі, якщо позивач подає позов про звільнення майна з-під арешту, то тоді слід мати на увазі, що відповідачем по справі є стягувач за виконавчим документом, за яким накладений арешт та боржник за цим виконавчим документом, а ВДВС залучається в якості третьої особи.

Таким чином, належними відповідачем у справі про скасування арешту майна мають бути особи, в інтересах яких накладався цей арешт, а не державна виконавча служба.

Позивачем та її представником не було врахована та обставина, що відсутність (знищення, тощо) матеріалів ВП у паперових носіях не означає абсолютну відсутність будь-якої інформації щодо будь-якого ВП, враховуючи, що існує Автоматизована система виконавчих проваджень, яка складається з розділів: поточний; - електронного архіву; - спец розділу, і зокрема в останніх наявна інформація щодо сторін виконавчого провадження, підстав стягнення, тощо.

Враховуючи викладене, необхідно залишити позовну заяву без руху, оскільки позовна заява взагалі не відповідає змісту та порядку оформлення всупереч вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків, шляхом оформлення та подання до суду позовної заяви відповідно ст. 175, 177, 185 ЦПК України у кількості примірників відповідно сторін.

Керуючись ст. 175, 177, 184, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 до Обухівського відділу ДВС в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Київ) про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.І. Шевченко