справа № 274/8481/24
провадження № 2/0274/2006/24
Рішення

Іменем України

30.01.2025 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бердичева Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бердичівської міської ради Житомирської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася в суд з вищезазначеним позовом, згідно якого просить визнати за нею право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_2 . Після смерті якої відкрилась спадщина на житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку. ОСОБА_2 залишила на її користь заповіт, посвідчений 17.03.1997 сільським головою Скраглівської сільради, р. № 1. Вона звернулася до Бердичівської державної нотаріальної контори з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на вищевказаний житловий будинок. Постановою про відмову у вчинені нотаріальної дії №589/02-31 від 12.06.2024 їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 у зв`язку з відсутністю у у неї документа, що посвідчує право власності спадкодавця на зазначений житловий будинок.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 30.10.2024 позовну заяву залишено без руху (а.с. 21 - 22).

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 21.11.2024 року відкрито загальне позовне провадження у справі (а.с. 28 - 29).

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 12.12.2024 закрито підготовче засідання у справі ( а.с. 37).

Позивачка в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задоволити ( а.с. 32).

Відповідач - Бердичівська міська рада Житомирської області не забезпечили участь свого представника в судовому засіданні. Направили на адресу суду заяву про розгляд справи в їх відсутності, покладаються на розсуд суду.

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Розглянувши матеріали справи та дослідивши письмові докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 01.08.2016 року (а.с. 10).

Згідно заповіту, посвідченого 26.02.2015 сільським головою Скраглівської сільради, р. № 1, ОСОБА_2 заповіла житловий будинок з надвірними будівлями, який належить їй на праві особистої власності та приватизовану земельну ділянку своїй дочці ОСОБА_1 (а.с.11).

Як вбачається з довідки № 76 від 11.04.2024 року виданої Скраглівським старостинським округом Бердичівського району Житомирської області ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована та проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 18).

Однак за життя ОСОБА_2 не зареєструвала право власності на належний їй житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою КП "Бердичівське міжміське бюро технічної інвентаризації" Житомирської обласної ради №103 від 15.05.2024 (а.с.16).

Позивачка претендує на вищезазначене спадкове майно як спадкоємець за заповітом.

Проте звернувшись до державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори для оформлення спадкового майна, позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом було відмовлено, оскільки не було подано правовстановлюючого документу на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , який є необхідний для вчинення нотаріальної дії, а саме документ, що встановлює право власності на вищевказаний житловий будинок, що підтверджується копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії №589/02-31 від 12.06.2024 року (а.с. 19).

13.06.2017 ОСОБА_1 видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку площею 0,1348 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , переданої для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер :01:002:1022 (а.с.12-14)

Згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Як визначено ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Як визначено ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном ( ч.1 ст. 317 ЦК України).

Згідно ч. 1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Відповідно до ч.1 ст.182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Згідно п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 5,47,49 Закону України «Про нотаріат», п.22.31 Інструкції «Про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», за відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів, нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

На підставі ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Таким чином, аналізуючи зібрані по справі і досліджені в судовому засіданні докази, суд вважає, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню, оскільки позивачка дійсно є спадкоємицею за заповітом, спадщину прийняла своєчасно, тому необхідно визнати за нею право власності на спадкове майно: житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст. 12-13,76-81,89,211,247,258,263-265,354 ЦПК України, суд -

ви р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Бердичівської міської ради Житомирської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Т.М. Вдовиченко