Справа №303/414/25
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

29 січня 2025 року м.Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Монич В.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про відшкодування шкоди,-

в с т а н о в и в:

Представник позивача ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою в інтересах ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про відшкодування шкоди.

Ухвалю Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 січня 2025 року позовну заяву було залишено без руху із зазначенням недоліків які слід усунути, а саме:

Відповідно доп.п.4,5ч.3ст.175 ЦПК України, позовна заява, крім іншого, має містити:зміст позовних вимог: спосіб (способи)захисту права бо інтересів,передбачений законом чи договором,або інший спосіб (способи)захисту прав та інтересів,який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;якщо позов подано до кількох відповідачів-зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний Суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Крім того, згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Мотивуючи позовні вимоги, позивачами пред`явлена вимога до Акціонерного товариства "Українська залізниця" про відшкодування шкоди, заподіяної смертю потерпілого, яка ґрунтується на твердженні про те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 між станціями м. Ужгород та м. Мукачево у мікрорайоні Паланок в м. Мукачево потяг скоїв наїзд на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який від отриманих травм помер.

В довідці про причину смерті від 09.08.2024 року ОСОБА_3 зазначено причина смерті: поєднана тупа травма голови, грудної клітки, черепа.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палити Касаційного цивільного суду у справі № 761/24143/19, вказав, що у пункті 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Варто зауважити, що зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди (Постанова ОП КЦС ВС від 05.12.2022 в справі № 214/7462/20).

При цьому, позивач вказуює, що на даний час внесені відомості за вищевказаним фактом про ДТП до ЄРДР. В інтересах позивача неодноразово було подано адвокатські запити до органу досудового розслідування.

Разом із тим, матеріали справи не містять даних щодо внесення відомостей в ЄРДР по факту спричинення смерті ОСОБА_3 , ухвалення рішення судом за результатами розгляду кримінального провадження, жодних відомостей на підтвердження викладених у позовній заяві фактів (в тому числі підтвердження причинно-наслідкового зв`язку між виною відповідача та смертю фізичної особи) до позовної заяви не надано. Також до позовної заяви не додано вище вказаних адвокатських запитів.

Позивачем (представником) не надано суду докази про визнання позивача ОСОБА_2 потерпілою стороною, яка в подальшому має право звернутися з позовом до суду про відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За приписами ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Виходячи з позовних вимог позивач просять стягнути з відповідача Акціонерного товариства "Українська залізниця" 250000,00 гривень в якості відшкодування моральної шкоди.

При цьому, на підтвердження підстав звільнення від сплати судового збору в позовній заяві посилається на п. 2 ч. 1 ст. 5 Закон України «Про судовий збір», як позивач у справі про відшкодування шкоди заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи.

Згідно постанови ВС від 16.08.2021 у справі № 644/7193/17 зазначено, що цивільні позивачі у кримінальних провадженнях звільняються від сплати судового збору за подання позовів про відшкодування будь-якої шкоди, завданої в результаті вчинення кримінального правопорушення, незалежно від об`єкта посягань, що також узгоджується з практикою Верховного Суду (див. судові рішення у справах № 619/1425/15-к, № 462/5779/15-к, № 713/1275/16-к, № 750/12591/18, № 740/5507/14).

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи;

Однак, суд не вбачає підстав звільнення позивачів від сплати судового збору за цим позовом в розумінні п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки питання про відшкодування шкоди позивачам, заподіяної смертю фізичної особи є предметом спору та наявність таких обставин згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України підлягає доказуванню позивачем. Крім того, заявлена позивачем вимога про стягнення моральної шкоди підлягає оплаті судовим збором.

Оскільки вимога про відшкодування моральної шкоди визначена у грошовому виразі, вона є майновою вимогою, отже підлягає оплаті судовим збором за вимогу майнового характеру. Подібні висновки містяться у Постанові ВП від 28.11.2018 у справі № 761/11472/15-ц.

Відповідно до пп. 1, п. 1 ч. 2ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання заяви майнового характеру фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки позивачем ставиться позовна вимога про відшкодування з відповідача моральної шкоди у розмірі 250000 грн., позивачу необхідно сплатити судовий збір.

Позивача повідомлено про необхідність протягом п`яти днів з дня отримання ним цієї ухвали виправити недоліки позовної заяви. Позивачу також було роз`яснено, що у разі не усунення недоліків, заява буде вважатися неподаною та буде йому повернута.

28.01.2025 року до суду від представника позивача ОСОБА_1 надійшла заява, в якій вказано, що позивач звернувся з позовом про відшкодування шкоди завданої смертю. Шкода завдана смертю може бути матеріальною або моральною. Отже, відшкодування моральної шкоди, заподіяною смертю (ст. 1168 ЦК України) є різновидом шкоди заподіяної смертю, тому на ці правовідносини поширюється п.2 ч.1 ст.5 ЗУ Про судовий збір, відповідно до якого від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються Позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи. У Постанові ВС від 07.11.2022 року у справі № 161/16011/20 зазначено "у випадку відшкодування моральної шкоди завданої смертю, така моральна шкода є різновидом шкоди завданої життю та здоров`ю». Враховуючи наведене заявник просить відкрити провадження у справі.

Щодо посилань представника позивача на постанову ВС від 07.11.2022 року у справі № 161/16011/20 є не релевантними до обставин цієї справи, оскільки стосується питання оподаткування відшкодування моральної шкоди завданої життю та здоров`ю.

Також представник позивача вказав, що позивач звернулась до суду з позовом про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки (п.1 ч.2 ст.1167 ЦК України), а не відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням (ст.1177 ЦК України), тому матеріали кримінального провадження як і його висновки (рішення суду про притягнення до відповідальності) не мають ключового значення для розгляду справи. Процесуальний статус позивача у кримінальному провадженні також не має значення при розгляді справи, оскільки підстава позову інша.

Однак, в той же час в довідці про причину смерті від 09.08.2024 року ОСОБА_3 зазначено причина смерті: поєднана тупа травма голови, грудної клітки, черепа, а не джерелом підвищеної небезпеки.

Вказане свідчить про те, що позивачем не усунуто недоліки на які було вказано в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху.

Отримана заява на виконання ухвали без руху по формі та змісту не усуває недоліки, що викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.

Крім того слід значити, що позивача повідомлено про необхідність протягом п`яти днів з дня отримання ним цієї ухвали виправити недоліки позовної заяви, в сою чергу представник позивача отримав ухвалу суду 21.01.2025 року а подав заяву про усунення недоліків 28.01.2025 року у зв`язку з чим пропустив п`ятиденний термін для усунення недоліків.

Згідно з ч.3 ст.185 Цивільного процесуального кодексу України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначенні статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою у день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У встановлений ухвалою судді строк, позивач не усунув вказані в ухвалі недоліки позовної заяви, а тому позовну заяву слід вважати неподаною і повернути позивачу. Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про відшкодування шкоди - вважати неподаною та повернути позивачу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Мукачівського

міськрайонного суду Володимир МОНИЧ