КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 лютого 2025 року місто Київ

єдиний унікальний номер справи: 755/9681/23

номер провадження: 22-ц/824/2594/2025

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Верланова С.М.,

суддів: Невідомої Т.О., Нежури В.А.,

розглянувши клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Верес Михайла Ярославовича про проведення судового засідання у режимі відеоконференції у справі за апеляційними скаргами представника державного підприємства «Сетам» - Омельчук Зоряни Тарасівни та ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 13 червня 2024 року у складі судді Коваленко І.В., у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби в місті Києві Головного територіального управління юстиції у місті Києві, державного підприємства «Сетам», треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання недійсними електронних торгів та скасування рішення про державну реєстрацію права власності,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційними скаргами представника державного підприємства «Сетам» - Омельчук З.Т. та ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 13 червня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби в місті Києві Головного територіального управління юстиції у місті Києві, державного підприємства «Сетам», треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання недійсними електронних торгів та скасування рішення про державну реєстрацію права власності.

Розгляд даної справи призначено на 04 березня 2025 року о 11 годині 00 хвилин в приміщенні Київського апеляційного суду (вул.Солом`янська, 2-А, місто Київ). Про дату, час та місце розгляду справи повідомлено учасників справи.

03 лютого 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Верес М.Я. подав на електронну адресу Київського апеляційного суду клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, в якій він просить розгляд даної справи проводити в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Відповідно до положень ч.ч. 1-5 ст.212 ЦПК України учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

У заяві про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні іншого суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення.

Суддя (суддя-доповідач) розглядає заяву учасника справи, його представника про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду без повідомлення учасників справи. За результатами розгляду заяви постановляється ухвала.

В ухвалі про участь учасника справи, його представника у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні іншого суду зазначається суд, який має забезпечити її проведення. Копія такої ухвали негайно, але не пізніше наступного дня з дня її постановлення, надсилається учаснику справи чи його представнику відповідно та суду, який має забезпечити проведення відеоконференції.

Учасник справи, його представник бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі відсутності в учасника справи, його представника засобів електронної ідентифікації, передбачених абзацом першим цієї частини, ідентифікація такої особи здійснюється відповідно до вимог Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус».

Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, його представник, який подав відповідну заяву, крім випадку коли суд після призначення судового засідання чи під час такого засідання втратив технічну можливість забезпечити проведення відеоконференції..

Згідно з ч.2 ст.183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Положеннями ч.4 ст.183 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Відповідно до 4 ст.62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».

Однак до клопотання адвокат Верес М.Я. не додав передбаченого законом документа, що посвідчує його повноваження як представника ОСОБА_1 у Київському апеляційному суді. В поданому клопотанні адвокат Верес М.Я. вказав, що ордер був наданий раніше за допомогою електронної адреси.

Апеляційний суд не приймає до уваги долучений до матеріалів справи ордер про надання правничої (правової) допомоги від 19 січня 2024 року серії ВО №1068639, згідно з яким адвокат Верес Р.М. має право представляти інтереси ОСОБА_1 у Дніпровському районному суді міста Києва (а.с.152, 188, т.1), виходячи з такого.

Згідно з підпунктом 12.4 пункту 12 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41, ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням за необхідності виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до пункту 2 ч.1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».

Отже, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено конкретна назва такого органу, зокрема суду, в якому надається така правова допомога.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 9901/847/18 (провадження №11-44 заі19).

У відповідності до вимог ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, наявний у матеріалах справи ордер про надання правничої (правової) допомоги від 19 січня 2024 року серії ВО №1068639, згідно з яким адвокат Верес М.Я. має право представляти інтереси ОСОБА_1 у Дніпровському районному суді міста Києва, не є передбаченим законом документом, що посвідчує повноваження адвоката Верес М.Я., як представника ОСОБА_1 , у Київському апеляційному суді.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Частина 7 ст.43 ЦПК України визначає, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

До клопотання адвоката Верес М.Я. докази направлення його копії іншим учасникам справи відповідно до вимог ч.7 ст.43 ЦПК України не додані.

Ураховуючи, що у представника ОСОБА_1 - адвоката Верес М.Я. відсутні повноваження на представництво відповідача в Київському апеляційному суді, колегія суддів дійшла висновку, що подане клопотання слід повернути заявнику без розгляду.

Повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст.ст. 183, 212, 259-260 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах,

У Х В А Л И В:

Клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Верес Михайла Ярославовича про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів повернути без розгляду.

Роз`яснити, що повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді: