КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/824/3765/2025 Доповідач у суді ІІ інстанції Голуб С.А.
У Х В А Л А

про залишення без задоволення клопотання про розгляд справи в загальному позовному провадженні із викликом сторін

26 лютого 2025 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Голуб С.А., суддів: Слюсар Т.А., Таргоній Д.О., розглянувши клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» про розгляд справи в загальному позовному провадженні із викликом сторін у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 02 жовтня 2024 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 02 жовтня 2024 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, 29 жовтня 2024 року відповідачка звернулася з апеляційною скаргою.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 січня 2025 року відкрито апеляційне провадження у справі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 лютого 2025 року справу призначено до розгляду у порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

19 лютого 2025 року до Київського апеляційного суду надійшло клопотання представника позивача - Дурова І.М. про розгляд справи в загальному позовному провадженні із викликом сторін.

Клопотання мотивоване тим, що дана справа є вагомою для сторони позивача, оскільки було придбане право грошової вимоги до відповідачки. Вказує, що справа є складною, адже між первісним кредитором та позичальником було укладено кредитний договір з використанням одноразового ідентифікатора, електронного цифрового підпису, кошти перераховувались на картку, яку позичальником було зазначено під час оформлення кредиту. У зв`язку з цим, ряду обставин не була надана належна оцінка, а тому існує необхідність у виклику сторін в судове засідання, заявлені додаткових клопотань про витребування доказів, залученню третіх осіб за необхідності.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, вважає, що клопотання позивача про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із частинами першою, третьою статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

З урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи (частина третя статті 369 ЦПК України).

Згідно частини шостої статті 279 ЦПК України, яка регулює особливості розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, передбачено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно з пунктом 1 частини шостої статті 19 малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на те, що ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та становить 42 845,00 грн, а також межі розгляду справи судом апеляційної інстанції, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання ТОВ «Коллект-Центр» про розгляд апеляційної скарги у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Київський апеляційний суд надав учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів. До того ж, кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Також колегія суддів враховує, що докази, які сторони вважали за необхідне подати, - подані, а позивачем подано відзив на апеляційну скаргу відповідачки.

Зважаючи на те, що позивач не навів переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого розгляду справи необхідно провестирозгляд справи в загальному позовному провадженні із викликом сторін, підстави для задоволення вказаного клопотання відсутні.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Ураховуючи вищенаведене, з огляду на характер спірних правовідносин, ціну позову та предмет доказування у справі, відсутні достатні підстави призначити дану справу до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні суду апеляційної інстанції з повідомленням (викликом) учасників справи відповідно до вимог частини третьої статті 368 ЦПК України.

Керуючись статтями 274, 279, 368, 369, 381 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» про розгляд справи в загальному позовному провадженні із викликом сторін у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 02 жовтня 2024 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованостізалишити без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: С.А. Голуб

Т.А. Слюсар

Д.О. Таргоній