Справа № 214/1789/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2025 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Ткаченка А.В.,

за участю секретаря судового засідання Фастовець Ю.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого у справі судді Чернової Наталії Володимирівни від участі у розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Чернової Н.В. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики, де позивач просить стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за договором позики № 11 від 07.06.2023.

Ухвалою суду від 19 квітня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено проводити за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження.

Ухвалою суду від 09 грудня 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті.

03 лютого 2025 року позивач ОСОБА_1 звернувся із заявою про відвід головуючого у справі судді Чернової Н.В., посилаючись на обставини, які викликають сумніви в неупередженості та об`єктивності головуючого у справі. Так, на думку заявника, суддею Черновою Н.В. під час розгляду справи № 214/1789/24 було порушено принципи змагальності та процесуальної рівності, що призвело до створення судом обґрунтованих переваг в задоволенні клопотань та заяв, поданих відповідачем та у свою чергу не задоволенні клопотань і заяв, поданих представником позивача. Зазначено про затягування строків розгляду справи, зокрема порушення строків проведення підготовчого провадження та неодноразове відкладення судових засідань за заявами сторони відповідача, приєднання заяв по суті справи, поданих з порушенням процесуальних строків без їх поновлення, чим створені необґрунтовані переваги в задоволенні клопотань і заяв сторони відповідача. Головуючим у справі суддею Черновою Н.В. не було вчасно виконано вимоги ухвали суду апеляційної інстанції щодо направлення матеріалів оскаржуваної ухвали про відмову у забезпеченні позову, чим затягнуто строки на розгляд його апеляційної скарги, а тому вказані дії свідчать про свідоме затягування суддею строків розгляду справи і призводять до порушення його прав, завдання йому матеріальної та моральної шкоди.

Ухвалою суду від 03 лютого 2025 року визнано необґрунтованим відвід та передано справу до канцелярії суду для вирішення питання.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.02.2025, вказану заяву 04.02.2025 передано на розгляд судді Ткаченко А.В.

На підставі частин 7, 8 статті 40 ЦПК України, суд розглядає заяву про відвід невідкладно, у порядку письмового провадження , без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

За змістом частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно статті 7 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII, кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Оцінюючи наявність підстав для відводу за суб`єктивним критерієм, суд констатує відсутність підстав стверджувати, що головуючий у справі суддя Чернова Н.В. виявляє особисту упередженість. Презумпція особистої неупередженості судді (суддів) діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного. Доказів протилежного заявником не надано й судом не здобуто.

За об`єктивним критерієм судом підлягає встановленню, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним у цьому є те, чи є побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно підтвердженими.

Доводи заяви про відвід судді Чернової Н.В. по своїй суті зводяться до незгоди ОСОБА_1 , як сторони у спрааві, із процесуальними діями та рішеннями головуючого судді, що відповідно до статті 36 ЦПК України не є підставою для відводу суддів.

При цьому, доводи заяви не містять посилання на обставини, які б давали підстави для висновку про необ`єктивність та упередженість головуючого судді Чернової Н.В.

Верховний Суд у своїх судових рішеннях неодноразово наголошував на тому, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді (ухвала від 20 січня 2025 року у справі № 619/11/25 (провадження № 61-742ск25).

Суд оцінює обставини у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні. Тому доводи розглядуваної заяви не можуть слугувати підставою для відводу судді, оскільки не підтверджують наявність об`єктивних сумнівів у її неупередженості та об`єктивності.

Відповідно до статті 6 Конвенції кожен має право при визначенні його цивільних прав і обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Згідно із Бангалорськими принципами поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим постановлення об`єктивного рішення у справі або у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях ЄСПЛ, для визначення неупередженості суду належить виходити не тільки з суб`єктивного критерію, але й об`єктивного підходу, який визначає, чи були забезпечені достатні гарантії, аби виключити будь-які законні сумніви з цього приводу (рішення у справі Ferrantelli et Santangelo).

Також у своєму рішенні «Газета «Україна-центр» проти України» ЄСПЛ наголошував, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб`єктивного і об`єктивного критеріїв. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, допоки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію потрібно визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів. З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть бути важливими, або іншими словами, «правосуддя має не тільки чиниться, також має бути видно, що воно чиниться». На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти в громадськість (§§ 28-32).

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить, що підставами для відводу судді є існування суб`єктивного або об`єктивного критеріїв, за умови доведення існування яких можна стверджувати про обґрунтованість сумнівів у безсторонності судді.

Ураховуючи викладене, доводи заявника, які обґрунтовані виключно припущеннями і нічим не доведені, зводяться до незгоди із прийнятим головуючим суддею Черновою Н:.В. процесуальними діями та рішеннями в справі, що відповідно до статті 36 ЦПК України не є підставою для відводу, а є виключно реалізацією суддею своїх процесуальних повноважень, передбачених нормами ЦПК України і не свідчать про існування обставин, які викликають сумніви у неупередженості та об`єктивності судді, а тому заява ОСОБА_1 про відвід від участі у розгляді справи судді Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Чернової Н.В. задоволенню не підлягає.

Керуючись статями 33, 36, 40 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого у справі судді Чернової Наталії Володимирівни від участі у розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ткаченко А.В.