Справа № 548/2856/24
Провадження № 2-о/548/20/25
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.02.2025 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - судді Коновод О.В.

за участю секретаря судового засідання - Манжос Т.В., Матвієнко О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хоролу в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , за участю заінтересованої особи Хорольського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції про встановлення факту, що має юридичне значення

В С Т А Н О В И В:

Позиція заявника та заінтересованої особи, процесуальні дії, вчинені по справі.

Заявник звернувся до Хорольського районного суду Полтавської області з вищевказаною заявою.

На обґрунтування заяви зазначає, що він ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що доводиться свідоцтвом про його народження серії НОМЕР_1 , копія якого додається.

Мати заявника - ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у смт. Гоголеве Великобагачанського району Полтавської області, що доводиться копією свідоцтва про її смерть серії НОМЕР_2 , виданого повторно Хорольським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 20.11.2024 року.

Згідно довідки виконавчого комітету Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області за вихідним № 09-08/6/374 від 20.11.2024 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , була зареєстрована і проживала за адресою: АДРЕСА_1 .

На даний час, заявник проживає у Республіці Польща. З метою оформлення відповідних документів, на підтвердження законності свого перебування на території вказаної держави, останньому необхідно надати документи на підтвердження родового («дошлюбного, дівочого») прізвища його матері.

Проте, не може цього зробити, враховуючи відсутність достатніх доказів про те, що його мати при народженні мала прізвище « ОСОБА_3 », оскільки актовий запис про її народження не зберігся.

З метою отримання інформації на підтвердження прізвища матері при народженні, направлялось звернення до Державного архіву Полтавської області Полтавської обласної військової адміністрації.

Відповідно до відповіді Державного архіву Полтавської області Полтавської обласної військової адміністрації від 10.10.2024 року № 04-16/814 Книги реєстрації актових записів цивільного стану с. Староаврамівка Хорольського району Харківської області (нині Лубенського району Полтавської області) за 1937 рік на зберігання до Державного архіву Полтавської області не надходили, у зв`язку з чим, державний архів немає можливості виявити актовий запис про народження гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Одночасно, проінформовано, що значна частина документів втрачена у період тимчасової окупації Полтавщини нацистськими загарбниками (1941-1943рр.).

Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу № 5 від 15.08.2024 року, 18 вересня 1957 року виконавчим комітетом Бутівецької сільської ради Хорольського району Полтавської області зареєстровано шлюб, номер актового запису 15, між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (прізвище після державної реєстрації шлюбу « ОСОБА_7 »).

Задля встановлення чи прізвище матері заявника « ОСОБА_3 » є родовим (дівочим), чи це прізвище набуте при державній реєстрації шлюбу, чи зміні імені, відбулось звернення до Хорольського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, яким повідомлено наступне.

Згідно відповіді відділу від 21.11.2024 року № 739/30.11-33 Порядок отримання відомостей з Реєстру у формі витягу визначено Порядком ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 22.08.2007 року № 1064. Форми витягів з Реєстру та умови їх видачі встановлені Інструкцією з ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 24.07.2008 року № 1269/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 25.07.2007 року за № 691/15382.

Виходячи з викладеного, працівниками відділу державної реєстрації актів цивільного стану повідомлено про не можливість зазначення іншої інформації, крім відомостей, які містяться в актовому записі. Заявнику видано витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу батьків, де зазначено прізвище матері до державної реєстрації шлюбу - ОСОБА_3 . Чи це прізвище родове (дівоче), чи це прізвище набуте при державній реєстрації шлюбу, чи зміні імені зазначити працівники відділу не можуть.

За життя матір заявника ОСОБА_8 не було відновлено актовий запис про своє народження, а на даний час відновити такий актовий запис після смерті особи не можливо.

Вказане свідчить про відсутність об`єктивної можливості отримати документ на підтвердження родового (дівочого) прізвища особи.

За таких обставин, заявник матиме можливість оформити свої права на проживання у Республіці Польща лише після встановлення факту, що родове («дівоче») прізвище його матері було « ОСОБА_3 ».

27.12.2024 по справі було відкрито провадження та призначено справу до розгляду в порядку окремого позовного провадження.

Заявник у судове засідання не з`явився, прохав суд розглянути справу у його відсутність за наявними у справі матеріалами.

Представник заінтересованої особи у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази по справі, суд вважає, що за результатами судового провадження має бути ухвалене рішення, яким вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Фактичні обставини, встановлені судом.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що доводиться свідоцтвом про його народження серії НОМЕР_1 , копія якого додається.

Мати заявника - ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у смт. Гоголеве Великобагачанського району Полтавської області, що доводиться копією свідоцтва про її смерть серії НОМЕР_2 , виданого повторно Хорольським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 20.11.2024 року.

Згідно довідки виконавчого комітету Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області за вихідним № 09-08/6/374 від 20.11.2024 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , була зареєстрована і проживала за адресою: АДРЕСА_1 .

На даний час, заявник проживає у Республіці Польща. З метою оформлення відповідних документів, на підтвердження законності свого перебування на території вказаної держави, останньому необхідно надати документи на підтвердження родового («дошлюбного, дівочого») прізвища його матері.

Проте, не може цього зробити, враховуючи відсутність достатніх доказів про те, що його мати при народженні мала прізвище « ОСОБА_3 », оскільки актовий запис про її народження не зберігся.

З метою отримання інформації на підтвердження прізвища матері при народженні, направлялось звернення до Державного архіву Полтавської області Полтавської обласної військової адміністрації.

Відповідно до відповіді Державного архіву Полтавської області Полтавської обласної військової адміністрації від 10.10.2024 року № 04-16/814 Книги реєстрації актових записів цивільного стану с. Староаврамівка Хорольського району Харківської області (нині Лубенського району Полтавської області) за 1937 рік на зберігання до Державного архіву Полтавської області не надходили, у зв`язку з чим, державний архів немає можливості виявити актовий запис про народження гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Одночасно, проінформовано, що значна частина документів втрачена у період тимчасової окупації Полтавщини нацистськими загарбниками (1941-1943рр.).

Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу № 5 від 15.08.2024 року, 18 вересня 1957 року виконавчим комітетом Бутівецької сільської ради Хорольського району Полтавської області зареєстровано шлюб, номер актового запису 15, між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (прізвище після державної реєстрації шлюбу « ОСОБА_7 »).

Задля встановлення чи прізвище матері заявника « ОСОБА_3 » є родовим (дівочим), чи це прізвище набуте при державній реєстрації шлюбу, чи зміні імені, відбулось звернення до Хорольського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, яким повідомлено наступне.

Згідно відповіді відділу від 21.11.2024 року № 739/30.11-33 Порядок отримання відомостей з Реєстру у формі витягу визначено Порядком ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 22.08.2007 року № 1064. Форми витягів з Реєстру та умови їх видачі встановлені Інструкцією з ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 24.07.2008 року № 1269/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 25.07.2007 року за № 691/15382.

Виходячи з викладеного, працівниками відділу державної реєстрації актів цивільного стану повідомлено про не можливість зазначення іншої інформації, крім відомостей, які містяться в актовому записі. Заявнику видано витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу батьків, де зазначено прізвище матері до державної реєстрації шлюбу - ОСОБА_3 . Чи це прізвище родове (дівоче), чи це прізвище набуте при державній реєстрації шлюбу, чи зміні імені зазначити працівники відділу не можуть.

За життя матір заявника ОСОБА_8 не було відновлено актовий запис про своє народження, а на даний час відновити такий актовий запис після смерті особи не можливо.

Вказане свідчить про відсутність об`єктивної можливості отримати документ на підтвердження родового (дівочого) прізвища особи.

За таких обставин, заявник матиме можливість оформити свої права на проживання у Республіці Польща лише після встановлення факту, що родове («дівоче») прізвище його матері було « ОСОБА_3 ».

Норми права, застосовані судом.

Згідно з ч. 3ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За вимогами ч. 3 ст. 12 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч. 1 ст. 13 Цивільно-процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 Цивільно-процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст.13 ЦПК України).

Вирішуючи питання про встановлення даного факту суд має виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч.2 ст. 293 ЦПК України).

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» повторна видача свідоцтва про державну реєстрацію актів цивільного стану, оригінал якого було вкрадено, загублено, пошкоджено чи знищено, та повторна видача свідоцтва у разі внесення змін до актового запису чи його поновлення здійснюються відділами державної реєстрації актів цивільного стану, дипломатичними представництвами і консульськими установами України на підставі актового запису цивільного стану за заявою особи, щодо якої складено запис, батьків, усиновлювачів, опікунів, піклувальників, представника закладу охорони здоров`я, навчального або іншого дитячого закладу, де постійно перебуває дитина, органу опіки та піклування. Свідоцтво про смерть повторно видається другому з подружжя та близьким родичам померлого на підставі їх заяви та представникові органу опіки і піклування у разі виконання ним повноважень з опіки та піклування стосовно осіб, які мають право на отримання такого свідоцтва.

Аналогічні положення містяться і в Роз`ясненні Міністерства юстиції України від 04.08.2011 року «Про порядок видачі документів про державну реєстрацію актів цивільного стану», зокрема, зазначено, що фізична особа по досягненні 16-річного віку має право на отримання витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян стосовно відомостей про себе та про своїх родичів за умови пред`явлення паспорта (паспортного документа) і документів, що підтверджують родинні стосунки, за правилами та в порядку, що передбачені Порядком ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 22.08.2007 N 1064, та Інструкцією з ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 24.07.2008 N 1269/5, зареєстрованою у Міністерстві юстиції України 25.07.2008 за N 691/15382.

Відповідно до п. 3.2 розділу ІІІ «Порядок видачі витягів з Реєстру» Інструкції з ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24.07.2008 року № 1269/5 на письмову заяву фізичної особи, визначеної у пунктах 13, 14 та абзаці п`ятому пункту 16 Порядку ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 серпня 2007 року № 1064, видаються, зокрема: 3.2. На письмову заяву фізичної особи, визначеної у пунктах 13, 14 та абзаці п`ятому пункту 16 Порядку ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 серпня 2007 року № 1064 (далі - Порядок), видаються:

а) витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України (додаток 1);

б) витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України (додаток 2).

Відповідно до п. 3.4 розділу ІІІ «Порядок видачі витягів з Реєстру» Інструкції з ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24.07.2008 року № 1269/5 на письмові запити державних органів, органів місцевого самоврядування (їх посадових осіб), визначених в абзацах другому та третьому пункту 16 Порядку, та шляхом безпосереднього доступу видаються (отримуються):

а) повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження (додаток 15);

Повні витяги з Реєстру, передбачені цим пунктом (крім повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану), видаються (надсилаються) державним органам, органам місцевого самоврядування (їх посадовим особам) разом із копіями паперових носіїв відповідних актових записів цивільного стану, якщо про це зазначено у письмовому запиті.

Абзацом першим пункту 16 Порядку ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 серпня 2007 року № 1064 визначено, що право на безоплатне отримання витягу з Реєстру мають: суди (судді), органи досудового розслідування, нотаріуси та інші органи державної влади (посадові особи), органи місцевого самоврядування (посадові особи), якщо запит зроблено у зв`язку із здійсненням ними повноважень, визначених актами законодавства.

Відповідно до пункту 3.6 розділу ІІІ «Інструкції з ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24.07.2008 року № 1269/5, зареєстрованої у міністерстві юстиції України 25.07.2020 року за № 691/15382. Для отримання витягів з Реєстру реєстраторові подається заява (запит) про надання витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян. Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу видається згідно додатку 5 до Інструкції з ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян та містить інформацію, що передбачена даним додатком.

Виходячи з викладеного, працівниками відділу державної реєстрації актів цивільного стану повідомлено про не можливість зазначення іншої інформації, крім відомостей, які містяться в актовому записі. Заявнику видано витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу батьків, де зазначено прізвище матері до державної реєстрації шлюбу - ОСОБА_3 . Чи це прізвище родове (дівоче), чи це прізвище набуте при державній реєстрації шлюбу, чи зміні імені зазначити працівники відділу не можуть.

Також повідомлено, що якщо необхідно встановити факт, що має юридичне значення, то особа має право звернутися до суду.

Встановлення факту родового («дівочого») прізвища матері заявника, йому необхідно для впорядкування документів, для реалізації особистих прав та отримання можливості користуватися окремими пільгами і гарантіями, що передбачені чинним законодавством Республіки Польща для осіб, які не мають польського громадянства, але які проживають на постійній та законній підставі на території Республіки Польща.

У зв`язку із тим, що в заявника виникли труднощі при оформленні документів для проживання на території його постійного мешкання (Республіка Польща), оскільки відсутні документи, які підтверджують родове (дівоче) прізвище його матері, він вимушений звертатись до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

За життя матір заявника ОСОБА_8 не було відновлено актовий запис про своє народження, а на даний час відновити такий актовий запис після смерті особи не можливо.

Вказане свідчить про відсутність об`єктивної можливості отримати документ на підтвердження родового (дівочого) прізвища особи.

За таких обставин, заявник матиме можливість оформити свої права на проживання у Республіці Польща лише після встановлення факту, що родове («дівоче») прізвище його матері було « ОСОБА_3 ».

Вирішуючи питання про встановлення даного факту суд має виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, у тому числі про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно вимог п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у листі Верховного Суду України від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: - факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; - встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право; - заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; - чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Частиною 2 ст. 315 ЦПК України встановлено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до роз`яснень, що викладені в п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995р. «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» судам роз`яснено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у листі Верховного Суду України від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: - факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; - встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право; - заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; - чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Касаційний цивільний суд Верховного Суду у справі № 363/214/17-ц від 22.08.2018 року, прийшов до висновку, що перелік юридичних фактів, які підлягають встановленню в судовому порядку є невичерпним і у судовому порядку можуть бути встановленні факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини`вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права».

Відповідно дост. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду.

Зважаючи на зазначене, суд приходить до висновку про те, що заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 104, 105, 110-114 СК України, ст.ст. 3, 4, 12, 13, 76 - 81, 133, 200, 206, 259, 263-265, 268, 273, 352-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 ) представник позивача: адвокат Винниченко Лариса Павлівна ( Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №590 від 24.04.2008 року видане на підставі рішення Полтавської ОКДК адвокатури № 4 , адреса знаходження: вул. Незалежності, 41 м. Хорол Лубенського району Полтавської області), за участю заінтересованої особи Хорольського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (юридична адреса: вул. Незалежності, 21 А м. Хорол Полтавська область, 37800, ) про встановлення факту, що має юридичне значення- задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, що родове (дівоче) прізвище матері ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 10.02.2025 року.

Суддя : О.В. Коновод