У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Деметрадзе Т.Р.,

за участю секретаря судового засідання Корень В.Т.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали справи за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики

В матеріалах справи міститься клопотання представника позивача про витребування доказів, заява про зменшення позовних вимог та клопотання про участь у розгляді справи у режимі відеоконференції.

Вивчивши подані матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Так, згідно поданого клопотання про витребування доказів від 18.12.2024, заявник просить суд витребувати у Державної податкової служби України інформацію про фінансові рахунки відповідача ОСОБА_3 , а також дані про фінансову установу, в якій відкрито рахунки; витребувати у Міністерства закордонних справ України інформацію про місце проживання громадянина України ОСОБА_3 після перетину кордону 01.02.2020 року.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Враховуючи, що заявник не обґрунтував, яке значення для правильного розгляду та вирішення даної справи мають витребовувані докази, заявником не викладені та не підтверджені належними доказами обставини, які планується довести за допомогою даної інформації, а також не обґрунтована необхідність такого втручання у особисте приватне життя відповідача, суд приходить до висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити.

Що стосується поданої заяви про зменшення позовних вимог від 20.12.2024, суд зауважує наступне.

20.12.2024 через канцелярію суду представником позивача було подано заяву про зменшення позовних вимог, згідно якої вона просить суд стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 основну суму боргу в розмірі 900 863,14 грн., інфляційні втрати в розмірі 97 959,62 грн. та штрафні санкції у вигляді 3% річних в розмірі 30 063,71 грн. на загальну суму 1 028 886,47 грн.

Також просить суд повернути зайво сплачений судовий збір у розмірі 3 170.64 грн.

За приписами п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Зважаючи на вказані вимоги закону та те, що станом на теперішній час підготовче судове засідання не проведено та справа не призначена до судового розгляду по суті, суд приходить до висновку про можливість прийняття заяви про зменшення позовних вимог.

Одночасно, представник позивача просить суд повернути частину зайво сплаченого судового збору у зв`язку із зменшенням позовних вимог.

Судом встановлено, що позивач сплатила 13 459.30 грн. судового збору згідно платіжної інструкції 0.0..1 від 17.06.2024 року у зв`язку із заявленою нею ціною позову 1 345 929.84 грн. Разом з тим, позивач зменшила позовні вимоги, заявивши ціну позову у розмірі 1 028 886.47 грн., ставка судового збору за яку згідно з п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» становить 10 288.86 грн.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається ухвалою суду у разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що позивачу слід повернути надміру сплачений нею судовий збір у зв`язку із зменшенням позовних вимог у розмірі 3 170,44 грн.

Вирішуючи чергове клопотання представника позивача про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, суд виходить з наступного.

Згідно ч. 1, 2 ст. 212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Згідно з ч. 5 ст. 212 ЦПК України суд за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи іншого учасника цивільного процесу може постановити ухвалу про їх участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Аналіз наведеної норми свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони.

Такий спосіб участі має винятковий характер, та має бути зумовлений обґрунтованими причинами, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони в судовому засіданні.

Клопотання представника позивача про проведення судового засідання в режимі відео конференції належним чином не обґрунтоване та немотивоване, а також представник позивача не вказує причини неможливості прибути до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у судове засідання.

Окрім того наявні і технічні перешкоди у проведенні судового засідання у справі в режимі відеоконференції, оскільки у приміщенні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області наявна обмежена кількість залів судових засідань, обладнаних системою відеоконференц зв`язку, та враховуючи навантаження з розгляду справ в суді, такі використовуються для зв`язку з місцями попереднього ув`язнення осіб, які перебувають під вартою, та установами виконання покарань.

За таких обставин, у задоволенні клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 49, 84, 212, 260, 353 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_2 адвоката Костишевої Вікторії Леонідівни про витребування доказів залишити без задоволення.

Прийняти заяву представника позивача ОСОБА_2 адвоката Костишевої Вікторії Леонідівни про зменшення позовних вимог.

Повернути ОСОБА_2 /рнокпп НОМЕР_1 / надміру сплачений згідно платіжної інструкції 0.0..1 від 17.06.2024 судовий збір у розмірі 3 170.44 грн. (три тисячі сто сімдесят грн. сорок чотири коп.) гривень.

Клопотання представника позивача ОСОБА_2 адвоката Костишевої Вікторії Леонідівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції залишити без задоволення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Р. Деметрадзе