ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2025 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Гапонюк І.В.,

за участю представника позивача Гончаренко С.С.,

за участю відповідача ОСОБА_1

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в м. Фастів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

05.08.2024 року позивачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до відповідача ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх батько ОСОБА_5 . Після його смерті відкрилась спадщина яка складається з будинку, розташованого в АДРЕСА_1 . Спадкоємцями першої черги є діти спадкодавця позивачі по справі і дружина спадкодавця відповідач по справі. Постановою приватного нотаріуса позивачам було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадкове майно, мотивуючи тим, що згідно довідки КП Фастівської міської ради «Фастівське МБТ» від 15 березня 2021 року за № 250 на момент проведення поточної технічної інвентаризації 24 липня 1997 року загальна площа будинку збільшилася за рахунок побудованої невеликої прибудови без дозвільних документів, житлова площа збільшилася за рахунок внутрішнього перепланування будинку. Дана невелика прибудова добудована на земельній ділянці, на якій побудований весь будинок і цільове призначення земельної ділянки обслуговування будинку. Просять визнати за кожним із позивачів по частині будинку.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19 вересня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

20.11.2024 року на запит суду від приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області надійшла спадкова справа № 12/2020 після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В підготовчому судовому засіданні представник позивачів позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити в подальшому подала заяву про слухання справу у її відсутність та відсутність позивачів, а також зазначила, що не заперечує проти прийняття рішення в підготовчому судовому засіданні.

Відповідач в судовому засіданні проти позову не заперечувала, а в подальшому подала письмову заяву через канцелярію суду в якій проти позовних вимог не заперечує. Справу просила слухати у її відсутність.

Відповідно до ст. 200 ЦПК України, у разі визнання позову відповідачем, суд ухвалює рішення в підготовчому судовому засіданні.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При розгляді справи, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданим Фастівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 07.08.2020 року, актовий запис № 549.

Після його смерті відкрилася спадщина на майно до складу якого увійшов житловий будинок АДРЕСА_1 .

Спадкування є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.1,2 ст.1220 ЦК України).

Згідно ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За життя спадкодавець заповіту не залишив.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ст.1258 ЦК України).

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_5 є його діти - позивач ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та дружина відповідач по справі ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження та свідоцтвом про укладення шлюбу, які містяться в матеріалах справи.

Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Позивачі та відповідач звернулися з заявами до приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області про прийняття спадщини та отримання свідоцтва про право на спадщину однак, Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16 серпня 2022 року Мельник К.С. приватний нотаріус Фастівського районного нотаріального округу Київської області відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок АДРЕСА_1 в зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на вказаний житловий будинок.

Виходячі з умов Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України та ст.49 ЗУ Про нотаріат відмова нотаріуса є обгрунтованою.

Пленум Верховного Суду України в своїй постанові №7 від 30.05.2008 року Про судову практику у справах про спадкування передбачив, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду, що було зроблено позивачем.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належать спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до Довідки від 15.09.2023 року № 970 КП Фастівське Бюро технічної інвентаризації згідно архівних даних станом на 01.01.2013 рік житловий будинок АДРЕСА_1 зареєстровано на ім`я ОСОБА_5 на підставі Договору дарування 3/5 частини житлового будинку, посвідченого державним нотаріусом Фастівської нотаріальної контори 11.04.1990 року, р.891, зареєстрованого Фастівським БТІ 22.11.1990 року в реєстраційній книзі № 54, р.5434, стр.139 та на підставі Рішення Фастівського міськрайонного суду на 2/5 частини будинку від 10.04.1998 року зареєстрованого Фастівським БТІ 09.10.1998 року в реєстраційній книзі № 67, р.5434, стр.175.

На момент проведення поточної інвентаризації, 23.06.2023 року, загальна площа будинку становить 143,3 кв.м., житлова 82,4 кв.м. Загальна площа збільшилася на 8,2 кв.м. за рахунок побудованої прибудови «а3», без дозвільних документів. Житлова площа збільшилася на 10,4 кв.м. за рахунок внутрішнього перепланування будинку.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво; або відведена не для цієї мети; або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту (будівельного паспорта); або з істотним порушенням будівельних норм і правил.

Верховний Суд України у постанові від 04.12.2013 р. сформулював правову позицію, згідно з якою у розумінні ч. 1 ст. 376 ЦК самочинним будівництвом є не тільки новостворений об`єкт, а і об`єкт нерухомості, який виник в результаті реконструкції, капітального ремонту, перебудови, надбудови уже існуючого об`єкта. Всі ці дії здійснювалися без одержання дозволу місцевих органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування, розроблення та затвердження в установленому порядку проектної документації, дозволу на виконання будівельних робіт, наданого органами архітектурно-будівельного контролю. В результаті таких дій об`єкт втрачає тотожність з тим, на який власником (власниками) отримано право власності. При цьому за змістом ч. 1 ст. 376 ЦК правила про самочинне будівництво і його наслідки поширюються на всі випадки будівництва (реконструкції) всіх типів будівель, споруд та іншого нерухомого майна.

За загальним правилом ч. 2 ст. 376 ЦК особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього. Водночас у ч. 3 цієї ж статті міститься спеціальне застереження про те, що право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку особі під уже збудоване нерухоме майно.

Згідно Акту від 08.07.1948 року голови Фастівського відділу згідно рішення Фастівського виконавчого комітету міської ради депутатів трудящих від 12 березня 1948 року за № 8 здійснено відведення присадибної ділянки під індивідуальне житлове будівництво забудовнику ОСОБА_6 розташованому в АДРЕСА_1 , загальною площею 0,10 кв.м.

Згідно Рішення виконкому Фастівської міської ради народних депутатів від 23.04.1987 року дозволено ОСОБА_7 прибудувати до будинку по АДРЕСА_1 ванну кімнату розміром 2,25х3,50 м, а існуючу ванну кімнату площею 11,3 м.кв. переобладнати в житлову кімнату.

Згідно свідоцтва про народження Серії НОМЕР_2 від 06.08.1948 ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Фастів Київської області. Батько: ОСОБА_6 . Мати: ОСОБА_7 .

Відповідно до ч.4 ст.41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу (ст.16 Цивільного кодексу України).

Частина перша ст.1267 ЦК України передбачає, що частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Відповідач в поданій заяві до суду зазначила, що не заперечує проти визнання за позивачами права власності на спадкове майно.

Відповідно до ч. 2 ст. 1274 ЦК України спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги.

Таким чином, суд вважає доведеним, що позивачі є спадкоємцями за законом після смерті батька ОСОБА_5 та мають право на спадкування житлового будинку АДРЕСА_1 , а тому у суду є всі підстави для визнання за позивачами права власності в порядку спадкування за законом, оскільки іншого порядку визнання права власності в порядку спадкування при підтвердження факту прийняття спадщини не існує.

Згідно вимог ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За нормами ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За таких обставин, суд, оцінюючи зібрані у справі сукупні докази, вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню.

Керуючись ст.4,12,13,76-82,133,141,258,259,263,265,268 ЦПК України, на підставі ст.1220-1222,1261,1268,1267,1268,1269,1270 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідент.номер: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідент.номер: НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_3 до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідент. номер: НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_1 про визнання права власності на спадкове майно задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідент.номер: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , право власності на частину житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідент.номер: НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_3 право власності на частину житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Г.В.Соловей