№ 207/4442/24
№ 2-с/207/30/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2025 року м. Кам`янське

Суддя Баглійського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області Юрченко І.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі № 207/4442/24, 2-н/207/2245/24 за заявою Акціонерного товариства «Дніпровська теплоелектроцентраль» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за послуги теплопостачання,

В С Т А Н О В И В :

Боржник ОСОБА_1 звернулася до суду з повторною заявою про скасування судового наказу та скасування ухвали суду, посилаючись на те, що 23 вересня 2024 року суддею Баглійського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області Бистровою Л.О. видано судовий наказ, про стягнення з неї на користь Акціонерного товариства «Дніпровська теплоелектроцентраль» заборгованості за послуги теплопостачання в розмірі 30573 (тридцять тисяч п`ятдесят сімдесят три) грн. 66 коп., заборгованості за абонентське обслуговування в розмірі 195 (сто дев`яносто п`ять) грн. 5 коп., інфляційні витрати в розмірі 1113 (одна тисяча сто тринадцять) грн. 99 коп., 3% річних в розмірі 459 (чотириста п`ятдесят дев`ять) грн. 06 коп., пеню в розмірі 559 (п`ятсот п`ятдесят дев`ять) грн. 25 коп. та судового збору.

Ухвалою від 01 січня 2025 року суддею Баглійського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області Юрченко І.М. її заяву від 31 грудня 2024 року про скасування судового наказу по справі № 207/4442/24, 2-н/207/2245/24 за заявою Акціонерного товариства «Дніпровська теплоелектроцентраль» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за послуги теплопостачання повернуто заявникові без розгляду, в зв`язку з несплатою судового збору.

Свою заяву мотивує тим, що не згодна з вищезазначеними судовим наказом від 23 вересня 2024 та ухвалою від 01 січня 2025 року, оскільки:

- Кабінет Міністрів України постановою від 5 березня 2022 року заборонив: нараховувати та стягувати неустойку (штрафи, пеню), інфляційні нарахування, проценти річні, нараховані на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги; припиняти/зупиняти надання житлово-комунальних послуг населенню у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі. Така заборона діятиме до припинення чи скасування воєнного стану в Україні;

- вона не знала про існування судового процесу та не була належним чином повідомлена про дату проведення судового засідання;

- про існування судового наказу дізналася випадково 23 грудня 2024 року з мобільного застосунку Дія;

- від сплати судового збору відмовилась згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки вважається багатодітною матір`ю, двоє з її дітей наразі віком до 14 років, та вона тимчасово не працює;

- згідно указу Президента України № 449/2017 від 29 грудня 2017 року відповідно до підпункту 6 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України, статті 19, частини першої статті 21, пункту 40 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" постановлено ліквідувати Баглійський, Заводський та Дніпровський районні суди міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області, утворити Окружєний суд міста Кам`янського.

Дослідивши матеріали справи та подані письмові докази, суд прийшов до наступного висновку.

Щодо ліквідації районних судів.

Відповідно до п. 3 Розділу XII Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій та статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII, районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Відповідно до п. 3-1 Розділу XII Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій та статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII, до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів: 1) відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX;

Щодо вимог про скасування судового наказу.

Статтею 160 частиною 1 ЦПК України передбачено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Згідно ст. 167 ЦПК України, суд розглядає заяву про видачу судового наказу протягом п`яти днів з дня її надходження, а якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, - протягом п`яти днів з дня отримання судом у порядку, передбаченому частинами п`ятою, шостою статті 165 цього Кодексу, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника. Розгляд проводиться без судового засідання і повідомлення заявника і боржника.

За результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

Судовий наказ оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, проте може бути скасований у порядку, передбаченому розділом ІІ ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Форма і зміст заяви про скасування судового наказу повинні відповідати вимогам ст. 170 ЦПК України, а саме.

Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Заява про скасування судового наказу має містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заява підписується боржником або його представником.

Отже, згідно п.1 ч.5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 ч. 2 п.4-2 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про скасування судового наказу справляється судовий збір в розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 151 грн. 40 коп.

Відповідно до ст.9 Закону України «Про судовий збір», судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

В порушення п.1 ч.5 ст.170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 151 грн. 40 коп. та відсутні відомості про зарахування такого збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Доказів того, що заявниця звільнена від сплати судового збору або має пільги щодо сплати судового збору також не надано.

В заяві про скасування судового наказу, ОСОБА_1 послалася на те, що судовий збір не справляється за подання заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення. Разом з цим таке посилання є недоречним, оскільки ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про скасування судового наказу, а не з заявою про зміну та встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення.

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

Враховуючи, що заява про скасування судового наказу не відповідає вимогам ст.170 ЦПК України, то суд у відповідності до ч.6 ст.170 ЦПК України, повертає заяву про видачу судового наказу без розгляду.

Щодо вимог стосовно скасування ухвали судді суддею Баглійського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області Юрченко І.М. від 01 січня 2025 року.

Відповідно до ст. 352 ЦПК України, учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 353 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції зокрема щодо: повернення заяви позивачеві (заявникові).

Відповідно до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Отже, Ухвала від 01 січня 2025 року, якою заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі № 207/4442/24, 2-н/207/2245/24 повернуто заявникові, може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Баглійський районний суд міста Дніпродзержинська протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Керуючись ст.170 ЦПК України, - суддя

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі № 207/4442/24, 2-н/207/2245/24 за заявою Акціонерного товариства «Дніпровська теплоелектроцентраль» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за послуги теплопостачання повернути заявникові без розгляду.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Баглійський районний суд міста Дніпродзержинська протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.М. Юрченко