Справа № 524/7631/24
Провадження № 2/524/389/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.02.2025 року м.Кременчук

Автозаводський районний суд міста Кременчука в складі:

головуючого судді Алексашиної Н.С.,

секретаря судового засідання Антибури І.О.,

представника позивача за первісним позовом адвоката Кондрик Н.Г.,

представника відповідача за первісним позовом адвоката Браташа Ю.П.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні зустрічну позовну заяву (в новій редакції) ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

23.07.2024 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

26.09.2024 року ОСОБА_1 подала до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою суду від 17 жовтня 2024 року подану зустрічну позовну заяву прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

03.02.2025 року до суду надійшла від ОСОБА_1 нова редакція зустрічної позовної заяви, у якій як співвідповідачів зазначено батьків позивача за первісним позовом: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . При цьому, позовні вимоги доповнено новою вимогою, а саме: про визнання спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 1/8 частки житлового будинку площею 178,3 кв.м. по АДРЕСА_1 .

Представник ОСОБА_2 в судовому засіданні проти прийняття до розгляду нової редакції зустрічної позовної заяви заперечила, зазначивши, що одночасна зміна підстав та предмету позову не допускається, подібне доповнення позовних вимог не є їх збільшення, а по суті є новою позовною вимогою. При цьому, зазначила, що поява такої позовної вимоги призведе до порушення правил об`єднання позовних вимог.

Представник ОСОБА_1 адвокат Браташ Ю.П. зазначив, що раніше у зустрічній позовній заяві вони вже зазначали про це майно, оскільки на їх думку на нього були витрачені спільні кошти подружжя. Також, зазначив, що появу позовної вимоги щодо визнання спільною сумісною власністю подружжя 1/8 частки житлового будинку слід розцінювати як збільшення заявлених позовних вимог.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно висновку Верховного Суду, викладеного у справі № 922/404/19 від 09 липня 2020 року «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається».

Таким чином, представник ОСОБА_1 , заявляючи вимогу про визнання спільною сумісною власністю подружжя 1/8 частки житлового будинку площею 178,3 кв.м. по АДРЕСА_1 , помилково вважає це збільшенням позовних вимог. Фактично, таким чином, під виглядом збільшення позовних вимог відбувається висунення нової вимоги до нових відповідачів.

При цьому, суд зауважує, що ухвалою від 24.01.2025 року було відмовлено у залученні як відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Зважаючи на викладене, заявлений зустрічний позов в новій редакції подано як збільшення розміру позовних вимог. Втім, подібне доповнення зустрічної позовної заяви по суті є новою вимогою, яку слід розглядати як новий позов, який має бути оформлений у відповідності до вимог ЦПК України. Зважаючи на це, правових підстав для прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви у новій редакції, з новою позовною вимогою, суд не вбачає, тому в прийнятті поданої заяви слід відмовити, що не порушує права позивача на захист, так як за наявності для цього підстав позивач не позбавлений права звернутися до суду з іншим позовом в частині, що не охоплена первісними вимогами.

За таких обставин слід відмовити в прийнятті нової редакції зустрічної позовної заяви, у якій заявлено про збільшення позовних вимог, повернувши її позивачу за зустрічним позовом.

Керуючись ст.49 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви (у новій редакції) ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про поділ майна подружжя, у якій заявлено нову позовну вимогу, повернувши її позивачу ОСОБА_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Алексашина Н.С.