Справа №705/704/25
2-о/705/81/25
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

05 лютого 2025 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Гудзенко В.Л., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа Курахівська міська рада Покровського району Донецької області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу,

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, в якій заінтересованою особою вказано Курахівська міська рада Покровського району Донецької області.

У заяві заявник просить суд встановити факт належності їй правовстановлюючого документу, а саме договору дарування від 20.02.1995, посвідченого державним нотаріусом Курахівської державної нотаріальної контори Островерховою О.А., зареєстрованого в реєстрі за № 362.

Вивчивши матеріали заяви суддя приходить до такого висновку.

Згідно положень ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Частиною 3 ст. 294 ЦПК України встановлено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Так, згідно зі ст.318 ЦПК України у заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 185 ЦПК України заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В обґрунтування своєї заяви ОСОБА_1 зазначає, що 18.12.2024 рішенням державого реєстратора прав на нерухоме майно виконавчого комітету Дмитрушківської сільської ради Уманського району Черкаської області ОСОБА_2 відмовлено в проведенні реєстраційних дій, оскільки в договорі дарування № 362 від 20.02.1995, що посвідчений державним нотаріусом Курахівської державної нотаріальної контори Островерховою О.А., вказано прізвище обдарованої « ОСОБА_3 », а заяву про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно подано особою з прізвищем « ОСОБА_4 ».

Разом з тим, у заяві не зазначається з якою конкретною метою заявник просить встановити факт належності правовстановлюючого документу.

При цьому, відповідно до довідки КП «Мар`янівське БТІ», право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано 09.03.1995 Селидівським БТІ в реєстровій книзі під номером 1684 за « ОСОБА_1 » (російською мовою) на підставі договору дарування, посвідченого 20.02.1995 державним нотаріусом Курахівської державної нотаріальної контори Островерховою О.А., зареєстрованого в реєстрі за № 362.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду, крім іншого, якщо заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови.

При цьому, допущені нотаріусом у нотаріальному акті помилки за певних умов можуть бути виправлені нотаріусом як за власною ініціативою, так і за ініціативою учасників нотаріальної дії.

Так, згідно з пунктом 6.16 розділу VI Правил у разі виявлення нотаріусом у тексті нотаріального документа, який створений ним у результаті вчинення нотаріальної дії технічної помилки, яка не змінює змісту документа та не впливає на права особи(іб) щодо якої(их) було вчинено нотаріальну дію (описка, друкарська або граматична помилка), нотаріус може виправити таку помилку.

Помилка у тексті нотаріального документа виправляється у всіх примірниках такого документа одночасно.

Виправлення помилки повинно відповідати відомостям, що містяться в документах, які були подані нотаріусу для вчинення нотаріальної дії, або отримані безпосередньо з єдиних та державних реєстрів.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» (далі - «Постанова Пленуму»), в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: - згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; - чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; - заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; - встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Заявник не зазначила відомостей, чи зверталася вона до державного нотаріуса з приводу виправлення описки та не було долучено постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у разі такого звернення.

У п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.95, згідно із яким, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ЦПК України, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим ЦПК. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя відповідно до ст.139 ЦПК постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вище викладене суддя вважає, що заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Курахівська міська рада Покровського району Донецької області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу слід залиши без руху та надати заявнику п`ять днів для усунення недоліків з дня отримання цієї ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175-177, 185, 294, 353 ЦПК України суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Курахівська міська рада Покровського району Донецької області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

У відповідності до положень ч.2 ст.261 ЦПК України ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Суддя В.Л. Гудзенко