ЛУГИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
____________________________________________________________________________________________________
Справа № 281/702/24
Провадження по справі 2/281/44/25
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2025 року селище Лугини

Лугинський районний суд Житомирської області

у складі:

головуючого - судді Свинченко Г.Д.,

за участю:

секретаря судових засідань Островської І.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

26.12.2024 року до Лугинського районного суду Житомирської області надійшла цивільна справа за позовом представника позивача ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 до Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 31.12.2024 року відкрито провадження у даній справі та призначено справу до підготовчого судового засідання на 30.01.2025 року.

В обгрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина за заповітом на будинок, земельні ділянки та інше спадкове майно, що розташовані на території Лугинської селищної ради.

ОСОБА_1 у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки після смерті спадкодавиці не мав матеріальної спроможності для оформлення спадщини, був необізнаний в законодавстві і процедурі оформлення спадкового майна, строках на прийняття спадщини, крім того, в той час, коли необхідно було подати заяву на прийняття спадщини він хворів, що призвело до пропуску строку на прийняття спадщини.

З заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно померлої, позивач звернувся 18.11.2024 року до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу з заявою про прийняття спадщини, але листом № 809/02-14 від 18.11.2024 отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що ним був пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. При цьому йому було рекомендовано звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Представник позивача - ОСОБА_2 подала заяву про розгляд справи без її участі та без участі позивача, позовні вимоги підтримала та просить їх задовільнити.

Відповідач - Лугинська селищна рада Коростенського району Житомирської області в судове засідання явку свого представника не забезпечила, однак надіслала на адресу суду заяву про розгляд справи без участі їх представника та повідомила, що проти позову не заперечує.

За таких обставин суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами, відповідно до вимог ст. ст. 191 ч. 2, 247 ЦПК України.

Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

За нормами ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, дослідивши письмові докази та враховуючи те, що відповідач повністю визнає позовні вимоги та не заперечує проти їх задоволення та просить прийняти рішення в підготовчому судовому засіданні, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Осни, Лугинського району, Житомирської області померла ОСОБА_3 у віці 83 роки, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 28.12.2015 року, виданого виконавчим комітетом Липниківської сільської ради Лугинського району Житомирської області.

23.11.2009 року ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений нотаріусом Лугинського районного нотаріального округу Житомирської області, зареєстрований в реєстрі за № 1718, відповідно до якого заповіла своєму синові ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , все належне їй на день смерті майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, все на що вона за законом матиме право.

Заповіт був зареєстрований 23.11.2009 року, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 22197768 від 23.11.2009 року.

Позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 , що підтверджується повторним свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 16.10.2010 року.

Спадкодавець ОСОБА_3 дійсно була зареєстрована та проживала одна на момент смерті за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою № 569 від 12.11.2024 року.

ОСОБА_3 був виданий державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЖТ № 092010 від 10.06.2005 року, відповідно до якого спадкодавцю належить земельна ділянка площею 1.8568 га розташована на території Липниківської сільської ради для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Відповідно до листа №809/02-14 від 18.11.2024 року, позивач звернувся до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Можарівської Н.В. з приводу прийняття спадщини, але йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що заява подана після спливу шестимісячного строку. Спадкова справа до майна ОСОБА_3 була зареєстрована 18.11.2024 року.

Відповідно до довідки КНП "Лугинське ЦПМСД" № 160 від 25.12.2024 року, ОСОБА_1 знаходилась на лікуванні в періоди з 26.01.2016 року по 04.02.2016 року, з 16.03.2016 року по 25.03.2016 року, з 10.05.2016 року по 19.05.2016 року, з 20.06.2016 року по 29.06.2016 року, з 30.08.2016 року по 08.09.2016 року.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Статтею 1261 Цивільного кодексу України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частина 1 ст. 1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

ОСОБА_1 не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки після смерті спадкодавиці не мав матеріальної спроможності для оформлення спадщини, був необізнаний в законодавстві і процедурі оформлення спадкового майна, строках на прийняття спадщини, крім того, в той час, коли необхідно було подати заяву на прийняття спадщини він хворів, що призвело до пропуску строку на прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщини закінчився.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

За наведених обставин суд вважає, що позивачем строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому відповідно дост. 1272 ЦК України йому необхідно визначити додатковий строк в два місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1218, 1261, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 200, 206, 247,263,268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовільнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_3 , додатковий строк тривалістю у два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Осни, Коростенського району, Житомирської області.

Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 обчислювати з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Суддя Г.Д. Свинченко