ПОСТАНОВА

Іменем України

29 січня 2025 року м. Кропивницький

справа № 399/780/23

провадження № 22-ц/4809/136/25

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Мурашка С. І. (головуючий, суддя-доповідач), Дуковського О. Л., Дьомич Л. М.,

за участі секретаря Бойко В. В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

треті особи державний нотаріус Онуфріївської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Оніщенко Алла Анатоліївна, ОСОБА_3 ,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому в режимі відеоконференції цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 19 серпня 2024 рокуу складі судді Лях М. М. і

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовної заяви

В жовтні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 та просила:

-визнати недійсним заповіт ОСОБА_4 (померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ), посвідчений Онуфріївською державною нотаріальною конторою Кіровоградської області за реєстровим номером 748 від 27 листопада 2022 року;

-визнати недійсним заповіт ОСОБА_4 (померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ), посвідчений Онуфріївською державною нотаріальною конторою Кіровоградської області за реєстровим номером 749 від 27 листопада 2022 року;

-покласти на відповідача судові витрати.

Позовна заява мотивована тим, що оспорювані заповіти порушують законні права та інтереси ОСОБА_1 щодо набуття права на спадщину в порядку та обсягах, визначених в заповіті від 02 вересня 2014 року, який посвідчено секретарем Кабурліївської сільської ради Онуфріївського району Кіровоградської області Лук`яненко Н. Д., зареєстрований в реєстрі за № 135, яким ОСОБА_4 заповіла все належне їй майно на користь позивача та ОСОБА_3 .

ОСОБА_1 зазначала, що постійні хвороби, вживання лікарських засобів та загальний стан ОСОБА_4 призвели до неможливості усвідомлювати свої дії та керувати ними, у тому числі на момент складення оспорюваного заповіту, як наслідок, звернулась до суду за захистом порушених прав.

Короткий зміст оскаржуваної ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 19 серпня 2024 року клопотання представника позивача ОСОБА_5 задоволено.

Призначено у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповітів недійсними, посмертну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання:

- чи могла ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , усвідомлювати та розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними в момент вчинення нею 29 листопада 2022 року заповітів, посвідчених державним нотаріусом Онуфріївської державної нотаріальної контори Кіровоградської області за реєстровим № 748 та № 749?

- чи могло вплинути захворювання ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та/або її лікування (в т.ч. медичні препарати) на її психоемоційний стан на момент вчинення нею 29 листопада 2022 заповітів, посвідчених державним нотаріусом Онуфріївської державної нотаріальної контори Кіровоградської області за реєстровим № 748 та № 749? Якщо так, то яким чином вплинуло/могло вплинути?

Проведення експертизи доручено Кропивницькій філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України», яка знаходиться за адресою: м. Кропивницький, смт. Нове, вул. Металургів, буд. 2 а, попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384,385 КК України.

Оплату за проведення експертизи покладено на ОСОБА_1 .

Для проведення експертизи експерту надано матеріали цивільної справи № 399/780/23.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

Ухвала суду мотивована тим, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, потрібні спеціальні знання і сторонами у справі не надані відповідні висновки експертів.

Короткий зміст апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати ухвалу Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 19 серпня 2024 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала суду першої інстанції є незаконною та необґрунтованою.

Однією із особливостей посмертних судово-психіатричних експертиз по даній категорії справ є те, що особа заповідача не може бути оглянута безпосередньо судовими експертами, які в такій ситуації виходять виключно з матеріалів справи, у тому числі з показань свідків, які за клопотанням сторін не допитувались та не могли бути допитані, так як це є можливим виключно при розгляді справи по суті, а за станом на дату винесення оскаржуваної ухвали, справа перебувала в підготовчому провадженні.

Крім того, спірним є питання кількості заповітів, які було складено заповідачем ОСОБА_4 29.11.2022, а суд першої інстанції в підготовчому засіданні фактично зайняв позицію сторони позивача, яка стверджує і в позовній заяві, і в заяві про призначення експертизи про те, що 29.11.2022 заповідача склала два заповіти, у свою чергу, сторона відповідача наголошує на тому, що 29.11.2022 ОСОБА_4 вчинила один заповіт.

З огляду на викладене, заявник вважає необхідним дослідження судом першої інстанції наявних у справі доказів, що не є можливим у підготовчому засіданні, а тому посмертна судово-психіатрична експертиза призначена по даній справі передчасно.

Суд першої інстанції не звернув увагу на те, що можливість (або неможливість) усвідомлювати та розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними в контексті спірних правовідносин має обумовлюватись виключно психічним станом заповідача.

Відповідно, відповідач вважає, що перше питання мало бути сформульовано наступним чином: «Чи могла ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , усвідомлювати за своїм психічним станом та розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними на момент вчинення нею 29 листопада 2022 року заповіту (або заповітів в залежності від встановлених судом обставин щодо їх кількості)».

Таку пропозицію щодо формулювання вказаного питання (у випадку призначення судом експертизи) вносив представник відповідача в усній формі в підготовчому засіданні 19.08.2024, що залишилось без мотивування суду першої інстанції в оскаржуваній ухвалі.

Крім того, друге поставлене судом першої інстанції питання не є коректним, адже з нього неможливо зрозуміти, про яке саме захворювання і про яке саме лікування, у тому числі про які саме медичні препарати, йдеться.

Відповідач вважає, що психоемоційний стан заповідача не має значення в контексті спірних правовідносин, так як правові наслідки обумовлює лише неусвідомлення заповідачем значення своїх дій та (або) неможливість керувати ними у момент вчинення заповіту.

Відзиви на апеляційну скаргу

Відзивів на апеляційну скаргу не надходило, що відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду ухвали суду першої інстанції.

Розгляд справи у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції

В судовому засіданні апеляційного суду, проведеного в режимі відеконференції, представник ОСОБА_2 адвокат Білокінь О. О. підтримав доводи апеляційної скарги.

ОСОБА_1 , державний нотаріус Онуфріївської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Оніщенко А. А., ОСОБА_3 в судове засідання апеляційного суду не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до положень частини першої статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Оскільки учасники справи про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, суд вирішив розглядати справу без участі осіб, що не з`явились, що відповідає положенням ст. 372 ЦПК України.

Позиція апеляційного суду щодо апеляційної скарги

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення у встановлених статтею 367 ЦПК України межах, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatismutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «ДомбоБегеер Б. В. проти Нідерландів» («DomboBeheerB. V. v. TheNetherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).

Частиною першою статті 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Відповідно до пункту четвертого частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Отже, обов`язку сторони довести обставини, які мають значення для справи та на які вона посилається, право подавати докази, кореспондує обов`язок суду сприяти реалізації цих прав і обов`язків.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасниківсправи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів (ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 76 ЦПК України).

Порядок призначення експертизи судом регулюється § 6 глави 5 розділу І ЦПК України.

Так, відповідно до частини першої статті 102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Частиною другою статті 102 ЦПК України встановлено, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи (ч. 3 ст. 102 ЦПК України).

За приписами частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза) (ч. 3 ст. 103 ЦПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно частини першої статті 104 ЦПК України експерти за призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

За змістом ч. 1 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_1 , звертаючись до суду з позовом про визнання недісними заповітів, складених ОСОБА_4 , посилалась на те, що постійні хвороби, вживання лікарських засобів та загальний стан останньої призвели до неможливості усвідомлювати свої дії та керувати ними, у тому числі на момент складення оспорюваних заповів, як наслідок (том 1 а. с. 1-5).

В квітні 2024 року позивачем до суду першої інстанції було подано клопотання, в якому вона просила призначити у справі судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

- чи страждала ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на тимчасовий чи тривалий психічний розлад або психічне захворювання за життя?

- чи усвідомлювала (могла усвідомлювати) ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , значення своїх дій та чи могла ними керувати під час складення аповіту, посвідченого Онуфріївською державною нотаріальною конторою Кіровоградської області за реєстром № 748 від 27 листопада 2022 року?

- чи усвідомлювала (могла усвідомлювати) ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , значення своїх дій та чи могла ними керувати під час складення аповіту, посвідченого Онуфріївською державною нотаріальною конторою Кіровоградської області за реєстром № 749 від 27 листопада 2022 року? (том 2 а. с. 111-112).

Ухвалою Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 19 серпня 2024 року клопотання представника позивача ОСОБА_5 задоволено.

Призначено у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповітів недійсними, посмертну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання:

- чи могла ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , усвідомлювати та розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними в момент вчинення нею 29 листопада 2022 року заповітів, посвідчених державним нотаріусом Онуфріївської державної нотаріальної контори Кіровоградської області за реєстровим № 748 та № 749?

- чи могло вплинути захворювання ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та/або її лікування (в т.ч. медичні препарати) на її психоемоційний стан на момент вчинення нею 29 листопада 2022 заповітів, посвідчених державним нотаріусом Онуфріївської державної нотаріальної контори Кіровоградської області за реєстровим № 748 та № 749? Якщо так, то яким чином вплинуло/могло вплинути?

Після того, як в судовому засіданні суду першої інстанції, призначеному на 19 серпня 2024 року, з приводу призначення у справі судово-психіатричної експертизи була заслухана думка представника відповідача адвоката Білоконя О. О., Онуфріївським районним судом Кіровоградської області клопотання представника позивача було задоволено.

Призначено у справі за посмертну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання:

- чи могла ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , усвідомлювати та розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними в момент вчинення нею 29 листопада 2022 року заповітів, посвідчених державним нотаріусом Онуфріївської державної нотаріальної контори Кіровоградської області за реєстровим № 748 та № 749?

- чи могло вплинути захворювання ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та/або її лікування (в т.ч. медичні препарати) на її психоемоційний стан на момент вчинення нею 29 листопада 2022 заповітів, посвідчених державним нотаріусом Онуфріївської державної нотаріальної контори Кіровоградської області за реєстровим № 748 та № 749? Якщо так, то яким чином вплинуло/могло вплинути? (том 3 а. с. 95-101).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Відповідно до п. 10 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України 08 травня 2018 року № 865 (далі Порядок) предметом судово-психіатричної експертизи є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

За змістом п. 16 Порядку за потреби отримати додаткові матеріли експерт подає клопотання про надання йому додаткових матеріалів та повертає органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), матеріали, надані для проведення експертизи.

У разі надходження документів, що містять інформацію про стан здоров`я особи, щодо якої призначено судово-психіатричну експертизу, факти її звернення за медичною допомогою, її діагноз, інтимну і сімейну сторони життя, а також інші відомості, одержані під час її медичного обстеження, експерт зобов`язаний запросити у органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), згоду цієї особи на використання зазначеної інформації. У разі проведення посмертної судово-психіатричної експертизи або призначеної слідчим суддею чи судом, зазначена інформація використовується без згоди особи.

З аналізу викладеного вбачається, що, питання, які поставлені судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі, мають безпосередній зв`язок з підставами позову, і для того щоб на них отримати відповідь необхідні спеціальні знання, якими ні учасники справи, ні суд не володіють.

Клопотання позивача фактично є вимогою про здобуття конкретного доказу у справі, для чого безперечно потрібні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо або вони можуть бути встановлені як сумнівні, такі, що підлягають критичній оцінці.

В цій справі відмова у задоволенні обґрунтованого клопотання позивача про призначення експертизи могла б мати ознаки порушення основоположного принципу змагальності у цивільному судочинстві та права позивача на справедливий суд.

З огляду на викладене, суд першої інстанції, беручи до уваги зміст заявлених позовних вимог, обставини, які входять до предмета доказування, а також приписи статті 77 ЦПК України щодо належності доказів, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про призначення судової технічної експертизи документа.

Не заслуговують на увагу суду доводи апеляційної скарги про необхідність допиту свідків перед призначенням посмертної судово-почеркознавчої експертизи, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: висновками експертів; показаннями свідків (п. 2, 3 ч. 2 ст. 76 ЦПК України).

При цьому, жодний доказ, зокрема, висновок експерта або покази свідків, не має для суду заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 ЦПК України.

Таким чином, висновок експерта та покази свідків є окремими самостійними засобами доказування у цивільному процесі, оцінка яким надається судом при вирішенні спору в їх сукупності, а тому у даній справі призначення судом посмертної судово-психіатричної експертизи не може бути поставлене в залежність від проведення судом першої інстанції допиту свідків.

Суд не бере до уваги посилання апеляційної скарги про те, що спірним є питання кількості заповітів, які було складено заповідачем ОСОБА_4 29.11.2022, оскільки вказане питання не є предметом розгляду при призначенні експертизи, а має бути досліджене судом першої інстанції при вирішенні спору по суті.

Такими, що не заслуговують на увагу суду є посилання апеляційної скарги про некоректність питань, поставлених судом першої інстанції на вирішення експерту, з огляду те, що поставлені судом першої інстанції експерту питання для проведення посмертної судово-психіатричної експертизи відповідають меті та предмету призначеної експертизи, а тому обгрунтовано визначені судом першої інстанції.

Суд частково погоджується з доводами апеляційної скарги про те, що, суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі не навів жодного мотивування причин відхилення зауважень та аргументів сторони відповідача, проте, зазначенні процесуальні порушення на правильне по суті вирішення питання про призначення експертизи не вплинуло та вказані доводи не спростовують правильність висновків суду першої інстанції щодо необхідності та доцільності проведення посмертної судово-психіатричної експертизи в справі.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVINANDOTHERSv. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення клопотання про призначення судової технічної експертизи документа.

Оскільки суд першої інстанції постановив ухвалу з додержанням норм процесуального права, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції в оскаржуваній частині без змін.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду першої інстанції в оскаржуваній частині без змін, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, немає.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 376, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а ухвалу Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 19 серпня 2024 рокубез змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках передбачених ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 31.01.2025.

Головуючий суддя С. І. Мурашко

Судді О. Л. Дуковський

Л. М. Дьомич