Провадження №2-п/369/19/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.01.2025 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

секретаря Липченко О.С.,

за участю представника позивача Мєстєчкіна І. В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника відповідача адвоката Новікової Надії Іванівни про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, про знесення самочинного будівництва,

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду від 18 лютого 2022 року задоволено позов. Зобов`язано ОСОБА_1 за її рахунок знести об`єкт самочинного будівництва господарську споруду з газоблоків, побудований (або такий, що будується) на земельній ділянці, площею 0,084 га, кадастровий номер :02:003:5096 за адресою: АДРЕСА_1 , що знаходиться на відстані 4 метри від житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_3 . Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судовий збір в розмірі 704,80 грн. та витрати за проведення судової експерти в розмірі 6280,00 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду відповідач подала заяву про перегляд заочного рішення. Своє прохання мотивувала тим, що відповідач у призначені підготовчі судові засідання з`являлась та повідомляла суд про те, що заперечує проти позовних вимог. Але у подальшому не мала змоги прибути у судове засідання та належним чином не повідомлялась про дату та час розгдяду справи. Вказала, що ще у 2015 році ОСОБА_1 отримала будівельний паспорт на будівництво, тому нерухоме майно господарська будівля, не є самочинним будівництвом. Відповідно схеми забудови земельної ділянки на межі земельних ділянок після її розподілу будувалося господарське приміщення, навіс, альтанка, а приміщення бані та гаражу мали бути побудовані на території земельної ділянки, яка наразі перебуває у власності відповідача. Господарське приміщення почало будуватися (залито фундамент) ще до розподілу земельних ділянок та ОСОБА_3 було про це достеменно відомо. Таким чином, вимоги про знесення самочинно збудованого нерухомого майна на земельній ділянці, власником або користувачем якої є інша особа, можуть бути заявлені власником чи користувачем якої є інша особа. Просила суд поновити строк для подачі заяви про перегляд заочного рішення та скасувати заочне рішення, призначити справу до розгляду в загальному порядку.

У судовому засіданні заявник та її представник подану заяву підтримали, просили задоволити.

У судовому засіданні представник позивача просив відмовити у задоволенні заяви, про що подав письмові заперечення.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов, не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, доводи сторін, суд приходить висновку, що в заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при ухваленні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з ухваленим рішенням по суті та є обґрунтуванням апеляційної скарги.

Крім того, суд враховує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини виконання рішення суду є невід`ємною частиною права на справедливий суд.

Правосуддя визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення права.

Судове рішення за своєю суттю охороняє права, свободи та законні інтереси громадян і є завершальною стадією судового провадження.

Відповідно до ст. 24 Конституції України громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом.

Враховуючи ці обставини та викладене вище, встановлену законом обов`язковість судових рішень, сторони є рівними перед законом і мають рівні права, гарантовані Конституцією України та іншими нормативними актами, на захист своїх інтересів державою.

Суд вважає, що докази, на які посилається відповідача у своїй заяві про перегляд заочного рішення, не мають істотного значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, у даному випадку відсутня сукупність двох підстав, наявність яких є необхідною умовою для скасування судом ухваленого ним заочного рішення.

Виходячи з цього, відсутності мотивації усіх в сукупності підстав для скасування заочного рішення суду, підстави для задоволення заяви відсутні.

За приписами ч. 3 ст. 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Проаналізувавши обставини справи, суд вважає причини пропуску заявником строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 лютого 2022 року у цивільній справі №369/12002/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, про знесення самочинного будівництва, поважними, а тому строк на подання заяви про перегляд заочного рішення слід поновити.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 287-289 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Поновити представнику відповідача ОСОБА_1 адвокату Новіковій Надії Іванівні строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 лютого 2022 року у цивільній справі №369/12002/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, про знесення самочинного будівництва.

Заяву представника відповідача адвоката Новікової Надії Іванівни про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, про знесення самочинного будівництва - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали виготовлений 05 лютого 2025 року.

Суддя: Наталія ПІНКЕВИЧ