Справа № 473/4205/24
УХВАЛА

іменем України

"03" лютого 2025 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі: головуючої судді Лузан Л.В., за участю секретаря судового засідання Гоженко В.О., розглянувши у підготовчому засіданні в місті Вознесенську Миколаївської області цивільну справи за позовом ОСОБА_1 до Прибужанівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області, Головного управління Держгеокадастру в Миколаївській області про визнання дій незаконними, скасування реєстрації земельної ділянки, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ

у липні 2024 року позивач ОСОБА_1 через свого представника адвоката Могилу Сергія Миколайовича звернувся до суду з позовом до відповідачів Прибужанівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області, Головного управління Держгеокадастру в Миколаївській області про визнання дій незаконними, скасування реєстрації земельної ділянки, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку.

Ухвалою суду від 14 серпня 2024 року відкрито провадження по вказаній справі, призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Представник позивача адвокат Могила С.М. не з`явився в підготовче засідання, вкотре надіславши заяву про відкладення засідання по вказаній справі.

Дослідивши матеріали справи суд прийшов до наступного.

Так, відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 6, 8 ст.128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Згідно п.3 ч.2ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (ч.3 ст. 131 ЦПК України).

Підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 ЦПК України, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1,2, 5 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цьогоКодексусудове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки відповідно до п.3 ч.1ст. 257 ЦПК України підставою залишення позову без розгляду є повторна неявка належним чином повідомленого позивача у підготовче засідання чи в судове засідання, відповідно законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Близький за змістом висновок сформульований у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача та у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в підготовче/судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року в справі № 9901/278/21, Верховного Суду від 10 лютого 2022 року в справі № 756/16448/18, від 20 червня 2022 року в справі № 607/2015/17, від 9 листопада 2023 року в справі №753/114/22.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду в разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду від 24 квітня 2019 року в справі № 757/23967/13-ц, від 28 жовтня 2021 року в справі № 465/6555/16-ц, від 12 травня 2022 року в справі № 645/5856/13-ц).

Відповідно до ч.5 ст.130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача адвокат Могила С.М. не з`явився у підготовче засідання, яке було призначено на 07 січня 2025 року,09:30 год., 03 лютого 2025 року, 13:30 год. Про час та місце їх проведення був повідомлений належним чином. Останнім були надіслані клопотання про відкладення розгляду вищевказаної справи.

За таких обставин, вирішуючи питання щодо можливості проведення засідання за відсутності представника позивача та щодо наслідків повторної його неявки, суд дійшов висновку, що його відсутність перешкоджає проведенню підготовчого засідання, з огляду на наявні в матеріалах справи докази, зміст заявлених позовних вимог.

За таких обставин суд вважає, що є підстави для залишення позову ОСОБА_1 до Прибужанівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області, Головного управління Держгеокадастру в Миколаївській області про визнання дій незаконними, скасування реєстрації земельної ділянки, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку без розгляду, відповідно до вимог, передбачених п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 158, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. 258-260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

позовну заяву ОСОБА_1 до Прибужанівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області, Головного управління Держгеокадастру в Миколаївській області про визнання дій незаконними, скасування реєстрації земельної ділянки, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Л.В.Лузан