КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи № 754/6299/18 Головуючий у суді першої інстанції -Грегуль О.В.
Апеляційне провадження № 22-ц/824/1152/2025 Доповідач у суді апеляційної інстанції - Нежура В.А.
У Х В А Л А

05 лютого 2025 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Верланов С.М., Невідома Т.О.,

перевіривши відповідність вимогам ст. ст. 352-356 ЦПК України апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 11 квітня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Орган опіки та піклування Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням та зняття з місця реєстрації,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 11.04.2024 позов задовлено.

Не погоджуючись із рішенням суду, ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15.05.2024 апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання копії ухвали.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про повернення апеляційної скарги з таких підстав.

Відповідно до вимог ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Копія зазначеної ухвали направлялася ОСОБА_1 22.05.2024, 25.09.2024 та 02.12.2024 за єдиними відомими суду адресами апелянта, які містились в матеріалах справи. Поштові відправлення повернулись до апеляційного суду з відмітками «за закінченням терміну зберігання».

Крім того, зазначена ухвала направлялась скаржнику на електронну адресу, яку останній зазначив в апеляційній скарзі.

Жодних інших адрес, в тому числі, електронних, апелянт суду не зазначив.

Крім цього, ухвалу Київського апеляційного суду від 15.05.2024 було оприлюднено у Єдиному державному реєстрі судових рішень 20.05.2024 і з цього часу учасники справи не були позбавлені можливості ознайомитись із її змістом у такий спосіб.

Отже, Київський апеляційний суд вичерпав усі можливості щодо вручення ОСОБА_1 копії ухвали про залишення його апеляційної скарги без руху.

За таких обставин суд доходить висновку, що ОСОБА_1 отримав копію ухвали Київського апеляційного суду від 15.05.2024, однак, недоліки апеляційної скарги у встановлений строк апелянт не усунув.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини також зазначає, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд звертає увагу на те, що оскаржуване судове рішення постановлено 11.04.2024 року, апеляційну скаргу подано 07.05.2024. Справа перебуває у суді апеляційної інстанції з 14.05.2024, тобто, понад вісім місяців. За цей час апелянт не повідомив суду свою актуальну адресу чи будь-які інші контактні дані, не вжив жодного заходу, щоб дізнатись про стан судового провадження та не вчинив жодної дії, спрямованої на добросовісну реалізацію своїх процесуальних прав та здійснення обов`язків.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення ст.185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід вважати неподаною та повернути апелянту.

При цьому слід наголосити, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду разом із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення (ч. 7 ст.185 ЦПК України).

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 11 квітня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Орган опіки та піклування Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням та зняття з місця реєстрації вважати неподаною та повернути апелянту.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя-доповідач

Судді