Справа № 643/3797/24
Провадження № 2/643/312/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.02.2025 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., за участю секретаря судових засідань Ісоєва К.М., представника відповідача адвоката Бондаренка В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою адвоката Воробйова Василя Валентиновича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом

ВСТАНОВИВ

Адвокат Воробйов В.В. (представник позивача), який діє в інтересах ОСОБА_1 (позивач), звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати за позивачем право власності на 1173/4239 часток у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 16.05.2024 цивільну справу прийнято до розгляду, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.

Представником позивача 30.01.2025 подано клопотання про витребування доказів, згідно з яким він просить з метою підтвердження інформації про сплату пайових внесків за Квартиру, витребувати у КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» копію довідки, посвідчену належним чином, яка мається в матеріалах інвентаризаційної справи КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» на Квартиру або інші документи, які підтверджують розмір та дати пайових внесків за вказану Квартиру та містяться в матеріалах БТІ, які були використані в процесі оформлення свідоцтва про право власності на Квартиру.

В обґрунтування клопотання зазначено, що згідно з відповіддю КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» від 07.01.2025 на його адвокатський запит, в матеріалах інвентаризаційної справи на Квартиру міститься ксерокопія довідки ОСББ «Волна» № 61 від 18.09.2006 на ім`я ОСОБА_4 . Витребувана інформація буде підтверджувати обставини, вказані в позовній заяві, а саме підстави для визнання за позивачем права власності на 1173/4239 частку у праві власності на Квартиру в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 .

Представник позивача у судове засідання 05.02.2025 не з`явився, просив розглянути клопотання за його відсутності.

Адвокат Бондаренко В.В. (представник відповідача), який діє в інтересах ОСОБА_2 (відповідач), у судовому засіданні 05.02.2025 заперечував проти задоволення клопотання. В обґрунтування зазначив, що клопотання про витребування доказів подане на стадії судового розгляду, тобто з порушенням строків, встановлених ЦПК України. Крім того, доказ, який просить витребувати представник позивача, існує у вигляді ксерокопії, у зв`язку з чим не може вважатись допустимим доказом у справі.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завдання цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ.

Згідно з ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Згідно з ч. 7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.12.2018 року по справі № П/9901/736/18 зазначено, що згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Європейський суд у справі у остаточному рішенні у справі «ТОВ «ФРІДА» проти України» від 08.03.2017 зазначив, що застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (див. рішення у справі «Волчлі проти Франції» (Walchli v. France), заява № 35787/03, п. 29, від 26 липня 2007 року).

Повертаючись до обставин даної справи, суд констатує, що представник позивача подав клопотання про витребування доказів на стадії розгляду справи по суті, після дослідження зібраних у справі доказів.

Таким чином, клопотання подано з порушенням строків, встановлених ЦПК України.

Норми ЦПК України не містять імперативної заборони приймати/витребувати докази на стадії розгляду справи по суті, при цьому суд не позбавлений права витребувати докази і за власною ініціативою у передбачених законом випадках, не будучи при цьому обмеженим вимогами ЦПК України щодо стадії, на якій такі докази витребуються. Ба більше, положеннями ЦПК України передбачено можливість подання доказів навіть на стадії апеляційного провадження (ч. 3 ст. 367 ЦПК України). Судом касаційної інстанції сформовано сталу практику, згідно з якою в такому випадку суди апеляційної інстанції повинні враховувати в тому числі такий критерій, як виключне значення цих доказів для правильного вирішення справи (пункт 14 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2008 № 12 «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку»; постанова Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 145/474/17).

Ураховуючи наведене, суд під час вирішення заявленого клопотання оцінює в сукупності як причини, через які клопотання не було подано разом з поданням позовної заяви, так і значення витребуваних доказів для виконання завдань цивільного судочинства, а саме справедливого розгляду та вирішення даної справи, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Вирішуючи вказане питання, суд керується таким.

Позивачем в обґрунтування позову зазначено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 15.12.1973 перебували в зареєстрованому шлюбі. ОСОБА_4 був членом житлового кооперативу та сплатив пай за Квартиру, яка була оформлена на його ім`я. Перший пайовий внесок за Квартиру в розмірі 1893 руб. сплачений у 1968 році. У повному обсязі пайові внески внесені в 1982 році, в сумі 2346 руб. Таким чином, частина пайових внесків за Квартиру була сплачена в період перебування ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у шлюбі, у повному обсязі пай також був сплачений під час шлюбу зазначених осіб. Ураховуючи наведене, Квартира була об`єктом спільної власності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , при цьому частка ОСОБА_4 у праві власності була пропорційна її частці у пайових внесках, сплачених в період шлюбу, і дорівнює 1173/4239 частин Квартири. Позивач є спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 , відповідач спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 .

На підтвердження позовних вимог позивач разом з позовом надав довідку ЖБК «Волна», згідно з якою ОСОБА_4 зареєстрований та проживає в Квартирі, є членом ЖБК «Волна»; вартість Квартири складає 4239 руб.; перший пай виплачений в 1968 році в сумі 1893 руб.; Квартира сплачена повністю в 1982 році в сумі 2346 руб.

Згідно з правовою позиціє представника позивача, пайові внески в сумі 2346 руб. сплачені в період шлюбу, в зв`язку з чим частка ОСОБА_3 у праві власності на Квартиру є пропорційною розміру пайових внесків, які сплачені за рахунок спільних коштів подружжя.

Представник відповідача вступив у справу на стадії розгляду справу по суті. В обґрунтування заперечень проти позову зазначив, що з довідки ЖБК «Волна» неможливо встановити, що пайові внески в сумі 2346 руб. сплачені саме в період шлюбу, адже між сплатою першого внеску в 1968 році та укладенням шлюбу в 1973 році пройшло 5 років. Ураховуючи наведене, відсутні підстави вважати, що решта внесків в сумі 2346 руб. були сплачені саме в період шлюбу.

Ураховуючи вказану позицію представників сторін та завдання справедливого розгляду даної справи, судом в судовому засіданні було роз`яснено учасникам справи право подати додаткові докази з детальною інформацією щодо дат та розміру внесених пайових внесків за Квартиру.

Як вбачається з листа КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» від 07.01.2025, представник позивача 26.12.2024 звернувся до вказаного підприємства з відповідним адвокатським запитом. З листа також вбачається, що в матеріалах інвентаризаційної справи на Квартиру знаходяться документи, в яких може міститись інформація щодо сплати пайових внесків за Квартиру.

У клопотанні про витребування доказів представником позивача зазначено, що адвокатський запит до КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» ним було направлено у зв`язку з оспорюванням представником відповідача дійсності довідки ЖБК «Волна».

З наведеного вбачається, що подання клопотання про витребування доказів на стадії розгляду справи по суті обумовлене позицією представника відповідача, висловленою на стадії розгляду справи по суті.

Виходячи з підстав позовних вимог та позиції учасників справи, витребувані докази мають виключне значення для справедливого вирішення справи адже можуть містити детальну інформацію щодо конкретних дат, в які сплачувались пайові внески за Квартиру, та їх розміру. Вказана інформація, виходячи з правової позиції учасників справи, має вирішальне значення для визначення частки ОСОБА_3 у праві власності на Квартиру, а відтак для визначення обсягу спадкового майна, з приводу якого пред`явлений позов.

При цьому суд враховує, що витребувані докази не будуть підтверджувати наявність нових обставин, які відносяться до предмету доказування в даній справі, а будуть лише деталізувати та конкретизувати вже наявну інформацію, яка міститься в довідці ЖБК «Волна».

Оцінюючи аргументи представника відповідача відносно того, що витребувані докази існують в КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» у вигляді ксерокопії документа, суд враховує таке.

Вказана ксерокопія є складовою офіційного документа матеріалів інвентаризаційної справи. КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» в межах своєї компетенції несе відповідальність за наповнення та формування матеріалів інвентаризаційних справ, в тому числі за достовірність документів, які містяться у вказаних справах.

Ураховуючи наведене, у суду відсутні підстави на даній стадії розгляду справи робити остаточні висновки щодо недопустимості як доказів документів, які містяться в інвентаризаційній справі, та з вказаних підстав відмовляти в задоволенні клопотання про витребування доказів.

Одночасно суд роз`яснює представнику відповідача, що остаточну оцінку його доводам щодо недопустимості витребуваних доказів судом буде надано під час ухвалення рішення по суті спору.

В контексті розгляду клопотання суд вважає за необхідне оцінити такий аспект, як вплив позитивного вирішення клопотання на дотримання розумних строків розгляду справи.

Задоволення клопотання призведе до необхідності відкладення розгляду справи з метою виконання відповідної ухвали про витребування доказів.

Разом з тим відмова в задоволенні клопотання також матиме наслідком відкладення розгляду справи з огляду на таке.

Судове засідання 05.02.2025 є першим судовим засіданням у справі, в яке не з`явився представник позивача.

Виходячи з положень ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, перша неявка в судове засідання позивача та його представника є безумовною підставою для відкладення розгляду справи. Повторна неявка вказаних осіб матиме наслідком залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач або його представник не надали заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Позивач та його представник не надавали заяву про розгляд справи за їх відсутності.

У клопотанні про витребування доказів представник позивача просив розглянути за його відсутності виключно таке клопотання та не висловлював позицію щодо розгляду справи в цілому за його відсутності.

Ураховуючи наведене, в разі відмови в задоволенні клопотання суд також повинен буде вирішувати питання про відкладення розгляду справи з підстав першої неявки в судове засідання позивача та його представника і відсутності клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

За таких обставин задоволення клопотання про витребування доказів не матиме негативного впливу на строки розгляду справи та не призведе до їх затягування.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов таких висновків: необхідність витребування доказів на даній стадії розгляду справи обумовлена позицією представників сторін, які в ході розгляду справи по суті висловили протилежну оцінку довідці ЖБК «Волна»; витребувані докази не доводитимуть нові обставини у справі, а лише деталізуватимуть вже наявну інформацію в частині конкретних дат пайових внесків та їх розмірів; витребувані докази мають виключне значення для виконання завдань цивільного судочинства, а саме справедливого розгляду та вирішення даної справи, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі; витребування доказів не призведе до збільшення строків розгляду справи.

Ураховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для задоволення клопотання про витребування доказів.

Керуючись ст. 77, 84, 258-261, 353 ЦПК України

УХВАЛИВ

Клопотання адвоката Воробйова Василя Валентиновича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про витребування доказів - задовольнити.

Витребувати у Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» (61003, м. Харків, майдан Павлівський, 4) належним чином завірені документи, які містяться в матеріалах інвентаризаційної справи на квартиру АДРЕСА_2 , та підтверджують розмір і дати пайових внесків за вказану квартиру.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Д.А. Крівцов