Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/348/25
Провадження № 2-о/711/60/25
У Х В А Л А

30.01.2025 м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Позарецька С.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, заінтересована особа: орган опіки та піклування Черкаської міської ради, -

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_1 , через свого представника - адвоката Руденко Юлію Вікторівну, звернулася у Придніпровський районний суд м. Черкаси із заявою, в якій просить визнати недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановити над ним опіку та призначити її опікуном.

Зокрема, зазначено, що батьками ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Інших родичів у ОСОБА_2 немає. Крім того, вказує, що вона є єдиною особою, яка піклується про ОСОБА_2 , оскільки вона була дуже близькою подругою сім`ї ОСОБА_5 , у зв`язку з тим, що їхню родину вона знає більше 20 років, мешкали у одному будинку, а діти ходили в один клас.

Вивчивши заяву та додані до неї матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Частиною сьомою статті 19 ЦПК України визначено, що окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч. 1 ст. 293 ЦПК України). Отже, окреме провадження - це одностороннє провадження, в якому відсутній спір про право.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і, метою яких є встановлення юридичного факту або стану. При цьому, в порядку окремого провадження може вирішуватися спір про факт, але не спір про право цивільне.

Відповідно до ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: 1) обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи; 1-1) обмеження фізичної особи у відвідуванні гральних закладів та участі в азартних іграх; 2) надання неповнолітній особі повної цивільної дієздатності; 3) визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою; 4) усиновлення; 5) встановлення фактів, що мають юридичне значення; 6) відновлення прав на втрачені цінні папери на пред`явника та векселі; 7) передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність; 8) визнання спадщини відумерлою; 9) надання особі психіатричної допомоги в примусовому порядку; 10) примусову госпіталізацію до протитуберкульозного закладу; 11) розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб; 12) розкриття професійної таємниці на ринках капіталу та організованих товарних ринках.

Як передбачено ч.ч. 1, 3 ст. 296 ЦПК України заяву про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи може бути подано членами її сім`ї, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги. Заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Слід звернути увагу заявника на те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (частина друга статті 3 СК України).

Статтею 9 СК України встановлено коло осіб, сімейні особи між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03.06.1999 № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий висновок висвітлено Верховним Судом у постанові від 31.03.2020 у справі № 205/4245/17 (провадження № 61-17628св19), від 20.01.2022 у справі № 752/24219/20.

З урахуванням наведеного, ОСОБА_1 не є членом сім`ї ОСОБА_2 чи його близьким родичем.

Подібні висновки висвітлені Верховним Судом у постанові від 11.06.2019 у справі № 130/2391/18 (провадження № 61-1307св19).

Заявник ОСОБА_1 , заявляючи, що вона є подругою сім`ї ОСОБА_2 , не звернула уваги, що зазначене навіть у разі належного підтвердження, не дає підстави вважати її особою, яка може виступати заявником у такій категорії справ окремого провадження.

Враховуючи, у сукупності норми ч.ч. 1, 3 ст. 296 ЦПК України, суддя вважає, що ОСОБА_1 не є належним суб`єктом звернення до суду із заявою про визнати недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки у силу положень чинного законодавства із такою заявою, у даному випадку, можуть звернутися лише члени його сім`ї, орган опіки та піклування, заклад з надання психіатричної допомоги.

Таким чином, суддя вважає, що з викладених підстав, у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 слід відмовити в зв`язку з тим, що дана справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства, враховуючи норми п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України.

На підставі викладеного вище та керуючись Конституцією України, ст.ст. 186, 293, 260, 261, 296, 353, 354 ЦПК України суддя, -

у х в а л и в :

У відкритті провадження по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, заінтересована особа: орган опіки та піклування Черкаської міської ради, - відмовити.

Копію ухвали разом з доданими до заяви матеріалами надіслати заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга подається до Черкаського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повне судове рішення складено 30.01.2025.

Суддя: С. М. Позарецька