Справа № 571/2027/24
Провадження № 2/571/38/2025
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 січня 2025 року с-ще Рокитне

Рокитнівський районний суд Рівненської області, в складі судді одноособово Комзюк А.Ф., при секретарі судового засідання Гордійчук Т.О., за участі прокурора Козаченко Т.Ф., представника позивача Гвоздецької О.В., відповідачів: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом керівника Сарненської окружної прокуратури Калаура Олега Леонідовича в інтересах держави в особі Рокитнівської селищної ради Сарненського району Рівненської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення збитків, заподіяних незаконною порубкою лісу,

в с т а н о в и в:

Керівник Сарненської місцевої прокуратури Калаур О.Л., в інтересах держави в особі Рокитнівської селищної ради Сарненського району Рівненської області звернувся до суду з позовом, згідно якого просить стягнути з ОСОБА_1 67898,34 гривень та з ОСОБА_1 солідарно із ОСОБА_2 42496,66 гривень збитків завданих незаконною порубкою лісу.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що відповідно до ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або належним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесенні відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

За результатами розгляду обвинувального акта у об`єднаному кримінальному провадженні №0000127 від 06.02.2020 вироком Березнівського районного суду Рівненської області від 04.08.2021 у справі №571/443/20 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 246, ч. 2 ст. 246 КК України (незаконна порубка дерев у лісах, перевезення та збут незаконно зрубаних дерев, що заподіяло істотну шкоду, а також незаконна порубка дерев у лісах, вчиненій повторно, за попередньою змовою групою осіб, що заподіяла істотну шкоду) та ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України (незаконна порубка дерев у лісах, вчинена за попередньою змовою групою осіб, що заподіяла істотну шкоду).

Вирок суду набрав законної сили 28.02.2023.

В результаті протиправних дій ОСОБА_1 , за розрахунками по таксах, затверджених постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» № 665 від 23.07.2008 року, заподіяв матеріальну шкоду державі на загальну суму 67898,34 грн.

Крім того, в результаті протиправних дій ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , відповідно до розрахунків по таксах, затверджених постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» № 665 від 23.07.2008, заподіяно матеріальну шкоду державі на загальну суму 42496,66 грн.

17.09.2024 Сарненською окружною прокуратурою на адресу Рокитнівської селищної ради Сарненського району направлено лист в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» за 53/2-1304ВИХ-24 про наявні підстави для звернення до суду з позовною заявою про стягнення з ОСОБА_1 шкоди, заподіяної незаконною порубкою лісу у сумі 67898 грн. 34 коп., а також про солідарне стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 шкоди, заподіяної незаконною порубкою лісу у сумі 42496 грн. 66 коп.

Згідно листа Рокитнівської селищної ради Сарненського району №2021/03-18/24 від 18.09.2024, селищною радою не вживались заходи цивільно-правового характеру з метою стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 шкоди, заподіяної незаконною порубкою лісу.

На час пред`явлення позову шкода, заподіяна самовільною порубкою дерев в добровільному порядку не відшкодована, органом місцевого самоврядування не вжито жодних заходів щодо виконання покладених на них законодавством обов`язків щодо захисту інтересів держави, що вказує на бездіяльність компетентного органу.

Посилаючись на норми ст.131-1 Конституції України, ст.23 Закону України «Про прокуратуру», ст.ст.7, 105, 107 Лісового кодексу України, ст.ст.68,69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст.45, 1166,1206 ЦК України, ст.56 ЦПК України, просить:

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Рокитнівської селищної ради Сарненського району Рівненської області 67898,34 грн. збитків, заподіяних незаконною порубкою лісу.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Рокитнівської селищної ради Сарненського району Рівненської області 42496,66 грн. збитків, заподіяних незаконною порубкою лісу.

Ухвалою суду від 07 жовтня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження на 28 листопада 2024 року.

Судовий розгляд справи відкладався на 28 січня 2025 року.

Під час розгляду справи прокурор Козаченко Т.Ф. позовні вимоги підтримала посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві, просила позов задовольнити у повному обсязі та стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь Рокитнівської селищної ради збитки, заподіяні незаконною порубкою лісу в розмірі 67898,34 гривень та солідарно з відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Рокитнівської селищної ради збитки, заподіяні незаконною порубкою лісу в розмірі 42496,66 гривень .

Представник позивача ОСОБА_4 , позовні вимоги підтримала та доповнила, що станом на час розгляду справи заподіяні збитки відповідачами не відшкодовані, тому просить позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 під час розгляду справи позовних вимог не визнав вказуючи на те, що на вилучену лісодеревину у нього була виписка, однак на це ніхто не звернув уваги. Більш того, у нього працівниками лісової охорони були вилучені бензопили, які станом на даний час йому не повернуті. З приводу цього звертався, в лісгосп, прокуратуру, поліції, писав скарги в ДБР. Підтвердив, що вироком Березнівського районного суду Рівненської області його з ОСОБА_2 було засудженого за самовільну порубку лісу, він оскаржував вказаний вирок до Рівненського апеляційного суду, рішенням якого вирок залишено без зміни. Вважає позовні вимоги безпідставними.

Відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги не визнав та пояснив, що він поїхав у ліс на прохання сусіда, у якого була виписка на дрова. Однак, пізніш стало відомо, що виписка була прострочена. Підтвердив, що вироком Березнівського районного суду Рівненської області його з ОСОБА_1 було засудженого за самовільну порубку лісу, він вказаний вирок не оскаржував.

Заслухавши пояснення прокурора, представника позивача, відповідачів, вивчивши матеріали справи, дослідивши та оцінивши докази в їх сукупності, суд зазначає наступне.

Встановлено, що 04.02.2020 приблизно о 08 год., ОСОБА_1 з метою вчинення незаконної порубки лісодеревини породи сосна, береза та вільха та подальшого збуту останньої, керуючись корисливими мотивами, прибув на власному транспортному засобі «ВАЗ 2101» д.н.з. НОМЕР_1 на територію лісового масиву виділу № 13 кварталу № 21 Рокитнівського лісництва ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» Рівненського обласного управління лісового та мисливського господарства Державного агентства лісових ресурсів України.

Реалізуючи свої протиправні наміри, ОСОБА_1 всупереч вимогам Правил рубок головного користування в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України, Правил відпуску деревини на пні в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29.07.1999 №1378, тобто без наявності ордера на відпуск деревини на пні, за допомогою бензопили марки ««STIHL MS 180» умисно, самовільно, без передбаченого законодавством дозволу, зрізав 14 (чотирнадцять) сироростучих дерев породи береза, 22 (двадцять два) сироростучі дерева породи вільха та 1 (одне) сироростуче дерево породи сосна, які в подальшому завантажив на причіп автомобіля марки «ГАЗ», належного ОСОБА_5 , та незаконно перевіз до господарства ОСОБА_6 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , де реалізував вказану лісодеревину останньому, як дрова, таким чином збув незаконно зрізану лісодеревину, в результаті чого за розрахунками по таксах, затверджених постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» № 665 від 23.07.2008, заподіяв матеріальну шкоду державі, в особі ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп», на загальну суму 67898,34 грн.

Крім того, 06 лютого 2020 року близько о 08 год. ОСОБА_1 спільно із ОСОБА_2 , попередньо домовившись про вчинення злочину, з метою вчинення незаконної порубки лісодеревини породи сосна, береза та вільха, керуючись корисливими мотивами, прибули на транспортному засобі «ВАЗ 2101» д.н.з. НОМЕР_1 , на територію лісового масиву виділу № 13 кварталу № 21 Рокитнівського лісництва ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» Рівненського обласного управління лісового та мисливського господарства Державного агентства лісових ресурсів України.

Реалізуючи свої протиправні наміри, ОСОБА_1 спільно із ОСОБА_2 , всупереч вимогам Правил рубок головного користування в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України, Правил відпуску деревини на пні в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29.07.1999 № 1378, тобто без наявності ордера на відпуск деревини на пні, за допомогою двох бензопил марки «STIHL MS 180» умисно, самовільно, повторно, без передбаченого законодавством дозволу зрізали 15 (п`ятнадцять) сироростучих дерев породи вільха, 2 (два) дерева породи береза та 1 (одне) дерево породи сосна, в ході чого виявлені на місці події службовими особами лісової охорони ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп», зокрема, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

В результаті протиправних дій ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , відповідно до розрахунків по таксах, затверджених постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» № 665 від 23.07.2008, заподіяно матеріальну шкоду державі, в особі ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп», на загальну суму 42496,66 грн.

Вироком Березнівського районного суду Рівненської області від 04.08.2021 у справі № 571/443/20 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.246, ч.2 ст.246 КК України, ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.246 КК України та призначено останнім покарання із застосуванням випробувального терміну. (а.с.18-29).

Вирок суду набрав законної сили 28.02.2023 (а.с.69-76).

В силу вимог ч.6 ст. 82 ЦПК України вирок у кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки.

Згідно ст.105 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Відповідно до ст.107 цього Кодексу підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Згідно зі ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування.

Відповідно до стаття 131-1 Конституції України, прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Конституційний Суд України у рішенні №3-рп/99 від 08.04.1999 у справі № 1-1/99 визначив, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних чи інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. При цьому інтереси держави можуть збігатися повністю, частково, або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Закону України «Про прокуратуру» право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам регіональних та місцевих прокуратур, їх першим заступникам та заступникам.

Крім того, згідно приписів ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 по справі №12/2385/18 суд вказав, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст.23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 факт незвернення до суду органом, уповноваженим на захист інтересів держави у спірних правовідносинах, достатньою підставою для захисту інтересів держави прокурором, та свідчить про неналежне виконання уповноваженим органом своїх повноважень.

На лист Сарненської окружної прокуратури №53/2-1304ВИХ-24 від 17.09.2024, Рокитнівська селищна рада Сарненського району листом № 2021/03-18/24 від 18.09.2024, повідомила, що селищною радою не вживались заходи цивільно-правового характеру з метою стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 шкоди, заподіяної незаконною порубкою лісу (а.с.30-34).

Однак, органом місцевого самоврядування Рокитнівською селищною радою не вжито жодних заходів щодо виконання покладених на них законодавством обов`язків щодо захисту інтересів держави, а саме стягнення вищевказаної суми шкоди в судовому порядку.

Відповідно до статей 7,9 Лісового кодексу України, права власника на ліси здійснюють органи державної влади та місцевого самоврядування. Право комунальної власності на ліси реалізуються територіальними громадами.

Згідно ст.47 Закону «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.

Місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської діяльності, згідно з чинним законодавством.

У відповідності до п.7 ч.3 ст.29 Бюджетного кодексу України, джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України, в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Згідно п.4 ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Статтею 11 Закону України «Про державний бюджет на 2024 рік» встановлено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України на 2024 рік у частині доходів є надходження, визначені частиною третьою статті 29 Бюджетного кодексу України.

Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні.

З огляду на викладене, шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідних бюджетів органів місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди, в даному випадку на спеціальний фонд Рокитнівської селищної ради Сарненського району, на території якої здійснено незаконну порубку лісу.

Отже, як встановлено, шкода, заподіяна незаконною порубкою лісу у розмірі 67898 гривень 34 копійки відповідачем ОСОБА_1 в добровільному порядку не відшкодована.

Також, не відшкодована в добровільному порядку відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 шкода заподіяна незаконною порубкою лісу у розмірі 42496 гривень 66 копійок.

Не заслуговує на увагу суду посилання відповідача ОСОБА_1 на те, що він мав відповідний дозвіл на лісопродукцію, оскільки згідно наданої ним квитанції до прибуткового касового ордера №34, ОСОБА_1 оплатив ДП СЛАП "Рокитнівський ДСЛ" за лісопродукцію иписку на дрова одну тисячу гривень , оплата здійснена 19 лютого 2019 року (а.с.64).

Однак, дані позовні вимоги прокурором пред`явлено до відповідачів щодо відшкодування шкоди, заподіяної неправомірними діями, які мали місце 04 лютого 2020 року та 06 лютого 2020 року.

Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» заподіяна державі шкода внаслідок порушення природоохоронного законодавства підлягає відшкодуванню в повному обсязі.

Згідно приписів ст.ст.76-80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Аналізуючи встановлені обставини у справі та правові норми, суд дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог, що є підставою для їх задоволення.

Згідно положень ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Розподіл між сторонами судових витрат суд вирішує за правилами ст. 141 ЦПК України, де зазначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору, тому відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідачів.

Керуючись ст.1166 ЦК України, ст.ст.264,265,279 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Рокитнівської селищної ради Сарненського району Рівненської області збитки заподіяні незаконною порубкою лісу в розмірі 67898 (шістдесят сім тисяч вісімсот дев`яносто вісім) гривень 34 копійки.

Стягнути в солідарному порядку з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Рокитнівської селищної ради Сарненського району Рівненської області збитки заподіяні незаконною порубкою лісу в розмірі 42496 (сорок дві тисячі чотириста дев`яносто шість) гривень 66 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 4542 (чотири тисячі п`ятсот сорок дві) гривні 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 1514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) гривень 00 копійок.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони по справі:

Позивач: Сарненська окружна прокуратура, місцезнаходження: 34502, Рівненська область, Сарненський район, м.Сарни, вул.Демократична,32, .

Позивач: Рокитнівська селищна рада Сарненського району Рівненської області (місцезнаходження: 34200, Рівненська область, Сарненський с-ще Рокитне, вул.Незалежності,15, ), р/ НОМЕР_2 , , МФО 8999998, код надходжень 24062100.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_2 , РНОКПП - НОМЕР_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Повне рішення виготовлено 31.01.2025.

Суддя А.Ф.Комзюк