24.01.2025 Єдиний унікальний № 371/98/25
провадження № 2-з/371/5/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2025 року м. Миронівка

ЄУН 371/98/25

Провадження № 2-з/371/5/25

Миронівський районний суд Київської області у складі судді Капшук Л.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, подану до пред?явлення позову, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов?язання виконати договір авансу,

У С Т А Н О В И В :

Представник ОСОБА_1 адвокат Невкритий В.М. звернувся до Миронівського районного суду Київської області з заявою про забезпечення позову до пред?явлення позову, посилаючись на те, що ОСОБА_1 має намір звернутися до суду з позовом до ОСОБА_2 про зобов?язання виконати договір авансу. Предметом позову є виконання договору авансу щодо купівлі - продажу восьми земельних ділянок за цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства.

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову до пред?явлення позову, зазначив, що 02 листопада 2022 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено договір авансу, який посвідчений приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Вашекою С.В.

Згідно з пунктом 1 договору авансу, покупець ОСОБА_1 передав продавцеві ОСОБА_2 аванс у сумі 1828000,00 грн, що еквівалентно 50000,00 доларів США по діючому курсу НБУ, у рахунок оплати за договором купівлі продажу земельних ділянок:

Площею 2,0000 га кадастровий номер :03:015:0013, цільове призначення 01.03 для ведення особистого селянського господарства, розташованої за адресою: Київська область, Обухівський район, місто Миронівка (Миронівська міська рада);

Площею 2,0000 га кадастровий номер :03:015:0014, цільове призначення 01.03 для ведення особистого селянського господарства, розташованої за адресою: Київська область, Обухівський район, місто Миронівка (Миронівська міська рада);

Площею 2,0000 га кадастровий номер :03:015:0020, цільове призначення 01.03 для ведення особистого селянського господарства, розташованої за адресою Київська область, Обухівський район, місто Миронівка (Миронівська міська рада);

Площею 2,0000 га кадастровий номер :03:015:0011, цільове призначення 01.03 для ведення особистого селянського господарства, розташованої за адресою: Київська область, Обухівський район, місто Миронівка (Миронівська міська рада);

Площею 2,0000 га кадастровий номер :03:015:0009, цільове призначення 01.03 для ведення особистого селянського господарства, розташованої за адресою: Київська область, Обухівський район, місто Миронівка (Миронівська міська рада);

Площею 2,0000 га кадастровий номер :03:015:0019, цільове призначення 01.03 для ведення особистого селянського господарства, розташованої за адресою: Київська область, Обухівський район, місто Миронівка (Миронівська міська рада);

Площею 2,0000 га кадастровий номер :03:015:0021, цільове призначення 01.03 для ведення особистого селянського господарства, розташованої за адресою: Київська область, Обухівський район, місто Миронівка (Миронівська міська рада);

Площею 2,0000 га кадастровий номер :03:015:0010, цільове призначення 01.03 для ведення особистого селянського господарства, розташованої за адресою: Київська область, Обухівський район, місто Миронівка (Миронівська міська рада).

Згідно з пунктом 2 договору авансу, вартість зазначених земельних ділянок складає 1828000,00 грн.

До цього часу договір купівлі-продажу земельних ділянок не укладено. Продавець ОСОБА_2 ухиляється від укладення договору купівлі продажу земельних ділянок, уникає зустрічі з покупцем ОСОБА_1 , перестав відповідати на телефонні дзвінки. Він неодноразово направляв ОСОБА_2 листи вимоги щодо виконання договору авансу.

Із мережі інтернет йому стало відомо, що земельні ділянки площею 2,0000 га кожна, кадастрові номери :03:015:0013, :03:015:0014, :03:015:0020, :03:015:0011, :03:015:0009, :03:015:0021, :03:015:0010 виставлені на аукціон. Організатор аукціону приватний виконавець виконавчого округу Київської області Говоров П.В.

Тобто існує реальна загроза унеможливлення виконання рішення суду та очевидна небезпека заподіяння шкоди правам та інтересам позивача (відчуження спірного майна), що може ускладнити виконання прийнятого судом рішення, тому до ухвалення судом рішення за цим позовом необхідно вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони відповідачу ОСОБА_2 здійснювати будь які дії щодо спірного майна, зокрема, відчуження (продажу, дарування тощо) земельних ділянок: з кадастровими номерами :03:015:0013, :03:015:0014, :03:015:0020, :03:015:0011, :03:015:0009, :03:015:0021, :03:015:0010.

До заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви представник заявника додав копії паспорту громадянина України ОСОБА_1 , копію картки платника податків ОСОБА_1 , копію договору авансу, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 02 листопада 2022 року, посвідченого приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Вашекою С.В., копію розписки ОСОБА_2 від 31 жовтня 2022 року, копії описів вкладення у поштове відправлення від 28 січня 2023 року, від 14 листопада 2024 року, від 17 грудня 2024 року, роздруківки з сайту https://zakupivli.pro/auctions/lae001-ua-20241211 щодо земельних ділянок з кадастровими номерами :03:015:0009, :03:015:0010, :03:015:0011, :03:015:0013, :03:015:0014, :03:015:0020, :03:015:0021.

Частиною 1 статті 153 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Згідно правил частин 5 та 6 вказаної статті, залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Оцінивши зміст заяви про забезпечення позову та дані наданих заявником письмових доказів, суд дійшов таких висновку, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

На підставі частин 1 та 2 статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

За встановленими статтею 151 ЦПК України правилами, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до частини 1 статті 150 ЦПК України, позов забезпечується, в тому числі, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Згідно із частиною 3 статті 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Загальною підставою для вжиття заходів забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать або дозволяють достовірно припустити, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у пункті 4 постанови № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Суд відзначає, що у вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Водночас, достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову, з цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Отже, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що конкретний захід забезпечення позову буде співмірним із позовною вимогою, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками.

В тексті заяви про забезпечення позову зазначено, що ОСОБА_1 має намір подати позовну заяву до ОСОБА_2 про зобов?язання виконати договір авансу.

З доданої до заяви копії договору авансу від 02 листопада 2022 року вбачається, що покупець ОСОБА_1 передає ОСОБА_2 аванс у сумі 1828000,00 грн, що еквівалентно 50000,000 доларів США по діючому курсу НБУ, у рахунок оплати за договором купівлі продажу земельних ділянок з кадастровими номерами :03:015:0013, :03:015:0014, :03:015:0020, :03:015:0011, :03:015:0009, :03:015:0021, :03:015:0010, :03:015:0019 (пункт 1 договору авансу від 02 листопада 2022 року).

Кошти, зазначені у пункті 1 даного договору, використовуються як аванс, внесений з метою забезпечення виконання покупцем зобов?язань по оплаті договору купівлі продажу зазначених земельних ділянок, що належать продавцеві на підставі договорів купівлі продажу земельних ділянок, посвідчених Шепітко В.В., приватним нотаріусом Миронівського районного нотаріального округу Київської області. Вартість зазначених земельних ділянок за договорами купівлі продажу становить 1828000,00 грн. Договори купівлі продажу укладаються до 01 лютого 2022 року (пункти 3, 4 договору авансу від 02 листопада 2022 року).

Із змісту доданої до заяви копії розписки, складеної 31 жовтня 2022 року ОСОБА_2 , вбачається, що він отримав кошти у розмірі 2000000,00 грн в рахунок оплати за продаж земельних ділянок з кадастровими номерами :03:015:0013, :03:015:0014, :03:015:0020, :03:015:0011, :03:015:0009, :03:015:0021, :03:015:0010.

Зазначаючи про обставини уникнення ОСОБА_2 від укладення договору купівлі продажу земельних ділянок, представник заявника не зазначив у поданій заяві про забезпечення позову доказів належності зазначених земельних ділянок на праві приватної власності ОСОБА_2 на момент звернення до суду із цією заявою про забезпечення позову, таких доказів не додав до цієї заяви.

Також до заяви не додані докази наявності між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 договірних відносин щодо купівлі продажу зазначених земельних ділянок, у тому числі у виді попереднього договору купівлі продажу земельних ділянок тощо.

Умовами попереднього договору є те, що сторони зобов?язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. Такий договір є юридичною угодою, норми якої обов`язкові до реалізації.

У договорі авансу від 02 листопада 2022 року відсутні ознаки попереднього договору купівлі продажу земельних ділянок, оскільки цей договір не містить всіх істотних умов, притаманних для договору купівлі продажу нерухомого майна. Строк укладення договорів купівлі продажу земельних ділянок визначено до 01 лютого 2022 року (пункт 3 договору авансу), тобто до дати, яка передувала даті укладення самого договору авансу.

При прийнятті заходів забезпечення позову суду необхідно перевірити аргументованість заяви про забезпечення позову і застосовувати такі заходи у випадках, коли є реальна небезпека, що невжиття заходів забезпечення позову може призвести до утруднення або навіть неможливості у майбутньому виконати рішення суду.

Заходи забезпечення позову повинні узгоджуватися з предметом та підставами позову, а особа, що заявляє про необхідність вжиття заходів забезпечення позову судом, зобовязана довести звязок між неприйняттям таких заходів і утрудненням чи неможливістю виконання судового рішення.

З огляду на ті обставини, що аванс не виконує забезпечувальної функції, а виконує функцію попередньої оплати, яка підлягає поверненню у випадку невиконання зобов?язання, сторона, що видала аванс, вправі вимагати його повернення в разі припинення зобов?язання до початку його виконання, а також у всіх випадках невиконання договору.

У заяві представник позивача не зазначив, чи має його довіритель намір звертатися до суду з вимогами про повернення авансу. Обсяг позовних вимог, які будуть заявлені позивачем, у заяві взагалі не наведено, посилання на правові підстави матеріально-правових вимог позову, який має на меті подати позивач, у заяві відсутні.

Суд позбавлений можливості вирішити, чи спроможний наведений заявником захід забезпечення позову забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову, вимоги за яким суду не є зрозумілими, оскільки не зазначені заявником.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

У заяві про забезпечення позову зазначено, що земельні ділянки з кадастровими номерами :03:015:0013, :03:015:0014, :03:015:0020, :03:015:0011, :03:015:0009, :03:015:0021, :03:015:0010 виставлені на аукціон, організатором якого є приватний виконавець виконавчого округу Київської області Говоров П.В. Саме щодо цих земельних ділянок представник заявника просить застосувати заходи забезпечення позову. При цьому вимоги щодо застосування заходів забезпечення позову щодо земельної ділянки з кадастровим номером :03:015:0019, яка теж зазначена у договорі авансу, проте не виставлена на аукціон, заява про забезпечення позову не містить.

Зазначені обставини вказують на обґрунтовані підстави припустити наявність заборони на відчуження цих земельних ділянок та можливість порушення прав інших осіб у зв`язку із застосуванням відповідних заходів забезпечення позову. Докази про наявність чи відсутність таких обставин та осіб до заяви не додані.

Відповідно до принципу змагальності сторін і загальних правил розподілу тягаря доказування обов`язок доведення підстав для застосування заходів забезпечення позову покладається на ту особу, яка заявляє відповідне клопотання. Отже, за загальним правилом, заявник зобов`язаний довести наявність підстав для забезпечення позову, надавши відповідні докази.

Представник заявника, зазначаючи про необхідність обрання такого виду забезпечення позову, як заборона ОСОБА_2 вчиняти дії щодо нерухомого майна, зокрема відчуження, (продажу, дарування тощо), не надав доказів про відповідність виду забезпечення позову, який він просить застосувати, позовним вимогам про зобов?язання виконати договір авансу, доказів наявного права власності на земельні ділянки у ОСОБА_2 на момент звернення із заявою про забезпечення позову, доказів відсутності будь-яких прав інших осіб щодо зазначених земельних ділянок.

Оцінюючи обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості, забезпечення збалансованості інтересів сторін, суд констатує, що представником заявника ОСОБА_1 не доведено належним способом наявність спору між сторонами та обґрунтованих підстав для застосування заходів забезпечення позову, підстави для вжиття заходів забезпечення позову у виді заборони ОСОБА_2 вчиняти дії з відчуження спірних земельних ділянок відсутні.

Необґрунтоване вжиття заявленого заходу забезпечення позову може призвести до порушення збалансованості інтересів сторін.

Окрім того суд звертає увагу на те, що однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Згідно з частиною третьою статті 13 ЦК України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. Правопорядок не може залишати поза реакцією такі дії, які хоч і не порушують конкретних імперативних норм, але є очевидно недобросовісними та зводяться до зловживання правом.

Статтею 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

З огляду на те, що представник заявника адвокат Невкритий В.М., починаючи з 13 січня 2025 року вже втретє (справи ЄУН 371/59/25, ЄУН 371/71/25, ЄУН 371/98/25) звертається до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, проте відповідного позову не подає, суд вважає за необхідне звернути увагу представника заявника адвоката Невкритого В.М. на зазначені приписи ЦПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 151 - 153, 259, 260, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, поданої до пред?явлення позову, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов?язання виконати договір авансу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з моменту постановлення.

Складення повного тексту ухвали відповідає даті її постановлення.

Суддя Л.О. Капшук