Справа №705/582/25
2/705/1469/25
У Х В А Л А

06 лютого 2025 року м. Умань

Суддя Уманського міскрайонного суду Черкаської області Годік Л.С., вивчивши позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Ковалець Марини Ігорівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Ковалець Марта Ігорівна звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

При подачі позовної заяви представником заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору позивача, яке мотивоване тим, що вона, як мати шістьох дітей, є членом багатодітної сім`ї, а тому в неї відсутні кошти на сплату судового збору.

До клопотання додано копію посвідчення № НОМЕР_1 виданого Уманською районною державною адміністрацією батьків багатодітної сім`ї.

Відповідно до ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З цих підстав, суд у порядку, передбаченого законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Підстави звільнення від сплати судового збору встановлені ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

Згідно з ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; позивачами є військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як на підставу звільнення від сплати судового збору позивач посилається на важкий матеріальний стан, тобто фактично на наявність підстав, визначених п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір». В обґрунтування цього надала копію посвідчення № НОМЕР_1 виданого Уманською районною державною адміністрацією батьків багатодітної сім`ї.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Разом з тим, наявність статусу члена багатодітної сім`ї, на що посилається адвокат Ковалець М.І., жодним чином не свідчить про наявність обставин, які у відповідності до ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», свідчать про фінансовий стан позивача як такий, що позбавляє його можливості сплатити судовий збір у встановленому законодавством розмірі.

При цьому, суд вважає за необхідне наголосити на наступному.

Згідно з ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відмова у звільненні від сплати судового збору, відстрочці або розстрочці його сплати не порушує положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Враховуючи зазначене, суд вважає, що у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Ковалець Марини Ігорівни про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити за необґрунтованістю.

Суд, дослідивши позовну заяву, дійшов висновку про необхідність залишити її без руху, оскільки вона не відповідає вимогам, встановленим ст. 177 ЦПК України.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру, яка не оплачена судовим збором.

Згідно з п.п. 3 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви про розірвання шлюбу стягується судовий збір у розмірі 0,4 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2025 році з 01 січня встановлений у розмірі 3028 гривень.

Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру у розмірі 0,4 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1211,20 грн..

Оригінал платіжного документа позивачу необхідно надати суду.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням викладеного, суд вважає за необхідне залишити дану заяву без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись статтею 8 Закону України «Про судовий збір», статтями 77, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Ковалець Марини Ігорівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу встановити десятиденний строк з дня вручення копії ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання нею ухвали суду, позовна заява буде вважатися неподаною та їй повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.С. Годік