Справа № 504/1237/22
Номер провадження 2/504/375/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.01.2025с-ще Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Вінської Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Коцра А.М.,

представника третьої особи ОСОБА_1 адвоката Клочко С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Доброслав цивільну справу за позовом заступника керівника Одеської обласної прокуратури, який діє в інтересах: Одеської обласної військової державної адміністрації, Головного управління Держгеокадастру в Одеській області до Одеської районної державної адміністрації Одеської області, ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє вимог на предмет спору на стороні відповідача: м про визнання незаконним розпорядження та державного акту на право власності на земельну ділянку, -

в с т а н о в и в :

Заступник керівника Одеської обласної прокуратури звернувся до суду з зазначеним позовом про визнання незаконним розпорядження та державного акту на право власності на земельну ділянку та просив:

- визнати незаконним розпорядження Комінтернівської районної державної адміністрації Одеської області від 27.12.2012 № 2874/А-2012 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки безоплатно у власність ОСОБА_2 для ведення особистого селянського господарства на території Чорноморської селищної ради (за межами населеного пункту)».

- визнати незаконним державний акт серії ЯМ № 373081 на право власності на земельну ділянку загальною площею 2 га, розташовану на території Чорноморської селищної ради для ведення особистого селянського господарства, виданого ОСОБА_2 .

Позовна заява подана відповідно до статті 56 Цивільного процесуального кодексу України та статті 23 Закону України «Про прокуратуру» та звернення прокуратури із позовом в інтересах держави обґрунтовано тим, що, оскільки повноваження власника зазначеної земельної ділянки, розташованої на території Одеської області, від імені держави здійснює Одеська обласна військова адміністрація, а посадові особи Держгеокадастру та його територіальних органів, які є державними інспекторами у сфері контролю за використанням і охороною земель, не вжили заходів щодо усунення перешкод у реалізації права розпорядження землями оборони в межах своїх повноважень, цей позов подано прокурором.

Ухвалою судді від 02.06.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Представником третьої особи ОСОБА_1 адвокатом Клочко С.І. подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки при поданні позову Одеською обласною прокуратурою не підтверджено належним чином повідомлення органів влади про намір прокурора звернутися до суду не надано достатнього підтвердження вчинення бездіяльності органами уповноваженими на захист інтересів держави. Крім того матеріали справи не містять доказів про відсутність керівника Одеської обласної прокуратури чи першого заступника на момент подання позову, а отже позов підписано особою яка не мала повноважень на звернення до суду із даним позовом.

Дослідивши подане клопотання, матеріали цивільної справи, суд встановив наступне.

Прокурор у позовній заяві вказував, що Одеська обласна військова адміністрація та Головне управління Держгеокадастру в Одеській області, незважаючи на очевидний характер порушень та будучи повідомленими про виявлені прокуратурою порушення інтересів держави не здійснювала належним чином захист інтересів держави та самостійно з позовом до суду не звернулися, з урахуванням чого прокурором було подано позовну заяву до суду.

Так, у листі від 22 квітня 2022 року за №15/1/1-419ВИХ-22 прокурор повідомив Одеську обласну державну адміністрацію про виявлені прокуратурою факти порушення законодавства з метою вжиття заходів реагування.

Листом від 03.05.2022 року №4264/5/01-29/3327/2-22 Одеська обласна державна адміністрація повідомила прокуратуру про те, що про обставини, які склалися навколо земельної ділянки адміністрації стало відомо з листа прокуратури та просить прокуратуру вжити заходів реагування.

Також листом від 22.04.2022 року за вих. №15/1/1-420ВИХ-22 Одеська обласна прокуратура повідомила Головне управління Держгеокадастру в Одеській області, про виявлені порушення законодавства стосовно земельної ділянки з кадастровим номером 512275590:01:003:0016, з метою вжиття заходів реагування.

Листом від 03.05.2022 року Головним управлінням Держгеокадастру в Одеській області повідомлено Одеську обласну прокуратуру про те, що перевірка вищезазначеної земельної ділянки Головним управлінням не проводилась.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Положення пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України «Про прокуратуру».

Відповідно до частин 3-4 статті 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Аналіз частини третьої статті 56 ЦПК України у взаємозв`язку з частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави вважати, що участь прокурора в судовому процесі стає можливою за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтвердження відсутності такого органу.

Згідно з абзацами 1 та 2 частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя).

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший третій частини четвертої статті 23 Закону).

З викладених вище положень чинного законодавства випливає, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише в двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

При цьому, для підтвердження підстав для представництва, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Такі правові висновки викладені у постанові Великої палати Верховного суду від 06 липня 2021 року у справі №911/2169/20 (провадження №12-20гс21) (п.п. 8.38, 8.40 даної постанови).

Поняття «компетентний орган» вживається в значенні органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Перевіряючи наявність підстав для представництва Одеської обласної військової адміністрації та Головного управління Держгеокадастру в Одеській області прокурором у даній справі, суд враховує такі висновки Великої Палати Верховного Суду з питань представництва прокурором інтересів держави.

Так, у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц Велика Палата Верховного Суду дійшла таких висновків щодо застосування норм права:

- прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган, а також у разі його відсутності. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (аб.1, 2 ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру");

- наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідний компетентний орган. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва, прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (абз.1-3 ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру");

- прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, у чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає компетентний орган. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача;

- оскільки повноваження органів влади, зокрема й щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень у компетентного органу здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах;

- якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність компетентного органу, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу. Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру", застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18 зазначається, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Також Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для залишення позову без розгляду (п.54 постанови).

У висновку про застосування норм права Велика Палата Верховного Суду зазначає, що ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва. Якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень п.2 ч.1 ст.226 ГПК України (п.82, 83 постанови).

Отже, прокурор може звернутися до суду з позовом лише у випадку відсутності відповідного компетентного органу або нездійснення чи неналежного здійснення останнім чи іншим суб`єктом відповідних владних повноважень. При цьому прокурор повинен обґрунтувати наявність підстав такого представництва та надати докази на підтвердження того, що він попередньо повідомляв про це відповідні компетентні органи, які мали б самостійно захищати інтереси держави.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Враховуючи викладене, суд аналізуючи надані прокурором докази, вважає звернення прокурора із позовом в інтересах держави передчасним, оскільки лише листами від 22.04.2022 року прокуратурою здійснено повідомлення Одеської обласної військової адміністрації та Головного управління Держгеокадастру в Одеській області про виявлені порушення стосовно земельної ділянки №512275590:01:003:0016, при цьому відповідно листів прокуратури уже 18 травня 2022 року прокуратурою повідомлено Одеську обласну військову адміністрації та Головне управління Держгеокадастру в Одеській області про звернення до суду із позовом.

На переконання суду, з урахуванням суті виявлених прокурором порушень законодавства, не можливо дійти висновку про допущення Одеською обласною військовою адміністрацією та Головним управлінням Держгеокадастру в Одеській області бездіяльності нездійснення захисту інтересів держави, протягом розумного строку, строк менше місяця є вочевидь не достатнім для здійснення усіх перевірок та здійснення належних заходів для захисту інтересів держави.

Отже, прокурор не обґрунтував наявності визначених законодавством підстав для здійснення ним представництва інтересів держави в суді, зокрема не довів, що компетентний орган, який прокурор зазначив як позивача, захист інтересів держави до компетенції якого віднесено відповідні повноваження не здійснює протягом розумного строку або неналежним чином здійснює.

Окрім того, за загальним правилом, повноваження щодо здійснення представництва регіональної прокуратури у відносинах з органами державної влади надані її керівнику і лише в разі відсутності останнього такі повноваження може виконувати перший заступник, а у разі відсутності першого заступника - один із заступників, відповідно (частина третя статті 11 Закону №1697-VII) .

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, позовну заяву Прокуратури подану до суду 31 травня 2021року та підписано від імені позивача заступником керівника Одеської обласної прокуратури Ракович Максимом.

Системний аналіз наведених норм Закону України «Про прокуратуру» дає підстави для висновку, що заступник керівника Одеської обласної прокуратури може бути уповноважений підписувати позовну заяву Прокуратури лише у разі відсутності на дату її підписання і подання керівника Одеської обласної прокуратури та його першого заступника. Проте, доказів відсутності на дату підписання позову керівника Одеської обласної прокуратури та його першого заступника позивачем не надано.

Верховним судом у справі № 819/478/17 наголошено, що Законом №1697-VII не передбачено можливості керівника регіональної органу прокуратури делегувати повноваження щодо представництва регіональної прокуратури у взаємовідносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями, окрім випадків, передбачених частиною третьою статті 11 цього Закону.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25 вересня 2019 року в справі №819/198/17 і Верховний Суд не вбачає підстав відступати від неї.

З огляду на викладене суд погоджується із доводами представника третьої особи адвоката Клочко С.І. щодо відсутності у прокурора підстав для представництва інтересів держави в особі Одеської обласної військової державної адміністрації, Головного управління Держгеокадастру в Одеській області та вважає їх обґрунтованими.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Оскільки суд дійшов висновку про відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді під час розгляду даної справи, позовна заява, подана заступника керівника Одеської обласної прокуратури, який діє в інтересах: Одеської обласної військової державної адміністрації, Головного управління Держгеокадастру в Одеській області до Одеської районної державної адміністрації Одеської області, ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє вимог на предмет спору на стороні відповідача: м про визнання незаконним розпорядження та державного акту на право власності на земельну ділянку.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.257, 258, 260 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання представника третьої особи ОСОБА_1 адвоката Клочко С.І. - задовольнити.

Позов заступника керівника Одеської обласної прокуратури, який діє в інтересах: Одеської обласної військової державної адміністрації, Головного управління Держгеокадастру в Одеській області до Одеської районної державної адміністрації Одеської області, ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_1 про визнання незаконним розпорядження та державного акту на право власності на земельну ділянку залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Суддя Вінська Н. В.