Справа №: 343/236/25
Провадження №: 2/343/269/25
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 лютого 2025 року м. Долина

Суддя Долинського районного суду Івано - Франківської області Андрусів І.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу між подружжям,

ВСТАНОВИВ:

позивачка ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Білянський Н.С., звернулась до суду із позовом до відповідача ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 30.10.2007 відділом реєстрації актів цивільного стану Долинського районного управління юстиції Івано - Франківської області, актовий запис №211.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить такого висновку.

Як визначено ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, слід зазначити, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Представник позивачки ОСОБА_1 - адвокат Білянський Н.С., як на підставу звільнення позивачки ОСОБА_1 від сплати судового збору, посилається на п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" та до матеріалів позовної заяви додає копію посвідчння учасника бойових дій.

Так, п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Водночас, жодного доказу про те, що позивачка ОСОБА_1 є військовослужбовцем, військовозобов`язаною чи резервістом, яка призвана на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, її представником - адвокатом Білянським Н.С., не надано.

Більше того, звертаю увагу представника ОСОБА_3 , що особи, зазначені в п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" звільняються лише від сплати судового збору у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Пред`явлений позов про розірвання шлюбу між подружжям не відноситься до даної категорії справ.

З долучених до позовної заяви документів, суддею встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є учасницею бойових дій, що підтверджується копією посвідчення НОМЕР_1 .

Однак, остання не може бути звільнена від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", з огляду на таке.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у ст. 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими позивачка звернулась у даній справі.

Саме такого правового висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) вказано, що відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII. Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18). Підстави для відступу від неї відсутні.

Отже, з урахуванням того, що особи, на яких поширюється дія Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань, проте в даному випадку позивачка звернулась за захистом своїх прав, які не пов`язані з її соціальними правами за вказаним законом.

Отже, позивачка ОСОБА_1 , яка наділена статусом учасника бойових дій, пред`явила позов до суду про розірвання шлюбу, а не за захистом своїх порушених прав, як учасника бойових дій, а тому вона не звільняється від сплати судового збору за подання до суду даної позовної заяви.

Як визначено підп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачці ОСОБА_1 слід сплатити 1 211,20 грн судового збору.

Реквізити для сплати: отримувач коштів - ГУК в Iв.-Фр.об./ТГ м.Долина/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37951998; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA0009610; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Долинський районний суд Івано-Франківської області(назва суду, де розглядається справа).

З огляду на викладене вище, приходжу висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху.

Пропоную позивачці ОСОБА_1 усунути недоліки позовної заяви шляхом сплати судового збору у визначеному вище розмірі.

З огляду на вищевикладене, вважаю, що позовна заява не є належним чином оформленою та подана до суду не відповідно до вимог цивільного процесуального закону, який діє на час подачі позову до суду.

Керуючись ст. 258-261, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О ВИ В:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу між подружжям залишити без руху, надавши позивачці семиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачці ОСОБА_1 , що якщо вона у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, та усуне вказані в цій ухвалі недоліки, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивачка не усуне недоліки позовної заяви у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною та буде повернута. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Долинського районного суду І.М.Андрусів