Справа № 456/813/24
Провадження № 2-з/456/10/2024
УХВАЛА

про відмову в забезпеченні позову

08 лютого 2024 року Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Бучківська В. Л. , розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно та заборону будь-яким особам на відчуження та укладення будь-яких правочинів щодо нерухомого майна,

в с т а н о в и в :

07 лютого 2024 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви, в якій заявник просить в порядку забезпечення позову накласти арешт на нежитлові будівлі, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 634.7 кв.м. та складаються з: медичного центру цегляного (літ. А-2), загальною площею 621.8 кв.м., котельні (літ. В-1), загальною площею 12.9 кв.м.; заборонити будь-яким особам відчуження та укладення будь-яких правочинів щодо нежитлової будівлі, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 634.7 кв.м. та складається з: медичного центру цегляного (літ. А-2), загальною площею 621.8 кв.м., котельні (літ. В-1), загальною площею 12.9 кв.м.; заборонити органам, які здійснюють реєстрацію речових прав на нерухоме майно, проводити будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо нежитлових будівель, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 634.7 кв.м. та складається з: медичного центру цегляного (літ. А-2), загальною площею 621.8 кв.м., котельні (літ. В-1), загальною площею 12.9 кв.м. В обґрунтування заяви покликається на те, що відбулися відкриті торги (аукціон) з продажу лота, до складу якого входить право власності на нежитлові будівлі, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 634.7 кв.м. та складаються з: медичного центру цегляного (літ. А-2), загальною площею 621.8 кв.м., котельні (літ. В-1), загальною площею 12.9 кв.м., згідно протоколу електронного аукціону переможцем визнано ОСОБА_2 . Предметом спору є визнання недійсними електронних торгів, внаслідок яких відповідач ОСОБА_2 отримав право власності на вказану нежитлову будівлю, тобто правомірність отримання такого права оспорюється заявником. При цьому зауважує, що рішенням Стрийського міськрайонного суду Львівської області, яке набрало законної сили від 01 серпня 2019 року визнано електронні торги організовані державним підприємством «Сетам» недійсними щодо вказаного майна. 11.04.2022 ДП «Сетам» сформовано протокол №202241 проведення електронних торгів, згідно з яким на підставі рішення Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 11.09.2019 у справі №456/2582/!8 визнано переможцем торгів ОСОБА_1 . 11.04.2022 ДП «Сетам» сформовано протокол №202241 проведення електронних торгів, згідно з яким встановлено строк сплати переможцем коштів до 25.04.2022. Окрім цього, повідомив, що в провадженні окружного адміністративного суду м. Києва перебуває справа за його позовом до ДП «Сетам», Корпоративного недержавного пенсійного фонду Національного Банку України про визнання дій протиправними та зобов`язання до вчинення дій. В разі задоволення позову, виконання рішення може стати неможливим без вжиття заходів забезпечення позову. 29.12.2023 нежитлові будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 634.7 кв.м. та складаються з: медичного центру цегляного (літ. А-2), загальною площею 621.8 кв.м., котельні (літ. В-1), загальною площею 12.9 кв.м. виставлені на продаж на акредитованому майданчику Прозоро. На даний час, в разі набуття права власності на спірні нежитлові будівлі ОСОБА_2 існує реальна загроза відчуження спірних приміщень на користь третіх осіб, а тому невжиття заходів забезпечення позову в подальшому може утруднити чи зробити неможливими виконання рішення суду в даній справі, а також у справі №320/4766/22, яка розглядається окружним адміністративним судом м. Києва.

До заяви про забезпечення позову ОСОБА_1 долучено копію протоколу електронного аукціону №BSE001-UA-599 та квитанцію про сплату судового збору.

Дослідивши подану заяву та долучені документи, суд, приходить до висновку, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається, як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч.1, ч.7 ст.153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Як вбачається із роз`яснень Пленуму Верховного Суду України в п.4 Постанови № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогами.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вказана правова позиція відображена в постанові Великої Палати Верховного суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605цс16 від 25 травня 2016 року, винесеної за результатами перегляду рішення апеляційного суду м. Києва та ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Як вбачається з матеріалів заяви про забезпечення позову спір виникає між сторонами ОСОБА_1 та ТзОВ «Національна електронна біржа», Корпоративним недержавним пенсійним фондом Національного банку України, ОСОБА_2 щодо визнання електронних торгів недійсними.

Насамперед суд вважає за необхідне зазначити, що зі змісту заяви про забезпечення позову незрозуміло, на якій правовій підставі в подальшому заявником буде подано позов до суду, який обсяг позовних вимог і які саме вимоги до кожного з відповідачів буде заявлено заявником.

Крім цього, покликаючись на судові рішення, ухвалені судом, на проведення електронних торгів та інший судовий спір, який перебуває в провадженні окружного адміністративного суду м. Києва, заявник не долучає, окрім копії протоколу електронного аукціону №BSE001-UA-599, жодного іншого документу, який би дозволив суду перевірити обставини, зазначені у заяві про забезпечення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову.

Як вбачається із заяви, ОСОБА_2 став переможцем електронного аукціону №BSE001-UA-599. Суд зауважує, що при розгляді справи такої категорії необхідним, в даному випадку, є встановлення того, чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення торгів з реалізації майна, які відбулися, чи вплинули ці порушення на результати саме цих торгів, чи мало місце порушення прав і законних інтересів заявника на момент проведення торгів та їхніх результатів.

В матеріалах заяви про забезпечення позову відсутні будь-які документи, які свідчать про те, що заявник є власником або законним володільцем вказаного майна, що унеможливлює вирішення питання про те, яке законне право заявника не визнається, оспорюється або порушується.

Слід врахувати, що за змістом закону заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

У матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази реальної загрози невиконання чи утруднення виконання рішення суду у випадку його ухвалення на користь позивача, а саме визнання електронних торгів недійсними.

При цьому суд зауважує, що з Єдиного реєстру судових рішень вбачається, що по справі 320/4766/22, на яку покликається заявник в заяві про забезпечення позову, ухвалою судді окружного адміністративного суду м. Києва від 08 листопада 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства "Сетам", Корпоративного недержавного пенсійного фонду Національного банку України про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії. В той же час ухвалою судді окружного адміністративного суду м. Києва від 08 листопада 2022 року у задоволенні заяви про забезпечення позову шляхом здійснення перевизначення ДП "Сетам" переможця за Лотом № 166188, а саме: нежитлових приміщень, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 634,7 кв.м.; та виставлянням ДП "Сетам за погодженням з Корпоративним недержавного пенсійного фонду Національного банку України, на повторні торги Лот № 166188, а саме: нежитлових приміщень, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 634,7 кв.м. ОСОБА_1 відмовлено. При цьому суд зауважує, що в Єдиному реєстрі судових рішень відсутня будь-яка інші інформація по вказаному судовому спору, зокрема судове рішення, неможливість виконання якого в подальшому, у випадку не забезпечення позову, вказує заявник.

Суд також вважає, що оскільки обраний позивачем спосіб забезпечення позову не можна визнати співмірним із можливими заявленими позовними вимогами у даній справі та враховуючи відсутність на даний час спору стосовно майна, відсутність відомостей по іншому спору, на який покликається заявник, в задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Інші доводи заявника щодо обґрунтовані клопотання про забезпечення позову не впливають на висновки суду про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову, оскільки за відсутністю належних доказів не можуть бути перевірені судом.

Також незрозумілою для суду є мета заявника щодо забезпечення позову у іншій судовій справі, яка перебуває в провадженні суду іншої юрисдикції та обставини, які унеможливлюють звернення заявника з таким клопотанням до окружного суду м. Києва.

Відповідно до ч.ч.7, 11 ст. 153 ЦПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, з врахуванням роз`яснення Великої Палати Верховного Суду, Постанови Пленуму Верховного Суду України, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовних вимог, в тому числі, спроможності заходів, який заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, суд вважає, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

При цьому, відмовляючи в задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову, суд також зауважує, що заява про забезпечення позову, яке раніше було відхилено повністю або частково, може бути подано вдруге, якщо змінились певні обставини. Тобто на заяви про забезпечення позову, в задоволенні яких було відмовлено, не поширюється заборона повторно звертатись до суду.

Керуючись ст.ст.149-153, 258-261, 353-355, суддя, -

у х в а л и в :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно та заборону будь-яким особам на відчуження та укладення будь-яких правочинів щодо нерухомого майна відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання до Львівського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.Л.Бучківська