Постанова

Іменем України

06 лютого 2024 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/2666/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мазурик О. Ф. (суддя-доповідач),

суддів: Желепи О. В., Немировської О. В.,

за участю секретаря Ратушного А. В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Обухівського районного суду Київської області

від 18 жовтня 2021 року

у цивільній справі №372/2159/19 Обухівського районного суду Київської області

за позовом ОСОБА_1

до приватного виконавця виконавчого округу м. Київ Чижика Андрія Павловича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ»

про визнання недійсними електронних торгів з реалізації арештованого майна

У С Т А Н О В И В:

У червні 2019 року позивач звернувся до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу м. Київ Чижика А. П., Акціонерного товариства «Райффазен Банк Аваль», ОСОБА_2 про визнання недійсними електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна.

В обґрунтування позову зазначив, що звернення до суду з даним позовом обумовлено наявністю істотних порушень норм законодавства під час проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна, що належить позивачу. Вказав, що 22 березня 2019 року, з сайту «Автоматизована система виконавчого провадження», він дізнався про наявність відкритого щодо нього виконавчого провадження. Оскільки виконавець не надсилав йому постанову про відкриття виконавчого провадження та не повідомляв про початок примусового виконання рішення суду, такі дії останнього було оскаржено боржником до суду. 05 квітня 2019 року, всупереч наявної поданої боржником скарги на дії приватного виконавця, за допомогою роботи системи електронних торгів Державного підприємства «Система електронних торгів арештованим майном» було реалізовано нерухоме майно - нежитлову будівлю, а саме магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 », загальною площею 483.8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке належало ОСОБА_1 . До передачі нерухомого майна на реалізацію виконавець не повідомляв його про оцінку та чинність звіту про оцінку нерухомого майна. Організатор торгів до початку проведення торгів не розмістив в жодному місцевому друкованому засобі масової інформації оголошення про проведення торгів з реалізації арештованого майна. Позивач не отримував протоколів торгів, не був повідомлений про торги. За результатами проведених торгів було звернуто стягнення на нерухоме майно, яке за основним зобов`язанням не виступало предметом іпотеки, оскільки таке звернення стягнення не відбулося за рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки, а відбувалося в загальному порядку, тому вважав, що такі електронні торги підлягають визнанню недійсними.

11 лютого 2021 року судом за клопотанням ОСОБА_1 залучено як співвідповідача ДП «Сетам» (т. 3, а. с. 24-25).

Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 18 жовтня 2021 року в задоволені позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій зазначив, що оскаржуване рішення вважає незаконним та таким, що ухвалене з порушенням норм процесуального права та з неправильним застосуванням норм матеріального права. Вказує на те, що висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи та є помилковими.

Судом першої інстанції не враховано, що позивач не отримував копії постанов, викликів, вимог, звіту про оцінку майна. Оцінювач під час здійснення оцінки нерухомого майна не проводив огляд предмета оцінки, що призвело до заниження вартості об`єкта оцінки. Внаслідок зазначених порушень, позивач був позбавлений права оскаржити в судовому порядку оцінку вартості майна.

Суд не звернув уваги на порушення прав позивача під час реалізації нерухомого майна, зокрема порушення порядку реалізації майна яке стосується черговості.

Судом не враховано відсутність у матеріалах виконавчого провадження доказів розміщення організатором торгів повідомлення про проведення електронних торгів.

У зв`язку з цим скаржник просив апеляційний суд рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 липня 2022 року рішення Обухівського районного суду Київської області від 18 жовтня 2021 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про задоволення позову.

Визнано недійсними електронні торги з реалізації арештованого майна - нежитлова будівля - магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 », загальною площею 483, 8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , оформлені протоколом проведення електронних торгів №396919 від 05.04.2019 .

Постановою Верховного Суду від 20 грудня 2023 року касаційну скаргу Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» задоволено частково.

Постанову Київського апеляційного суду від 28 липня 2022 року скасовано.

Верховний Суд, погодившись з доводами касаційної скарги, рішення Обухівського районного суду Київської області від 18 жовтня 2021 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» змінив та у зв'язку з тим, що погодився з доводами касаційної скарги Банку, а саме що останній не є належним відповідачем, виклав мотивувальну частину рішення в редакції цієї постанови.

Справу №372/2159/19 в частині позовних вимог ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу м. Київ Чижика А. П., ОСОБА_2, Державного підприємства «Сетам» про визнання недійсними електронних торгів передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Представник позивача - ОСОБА_6 в судовому засіданні апеляційного суду апеляційну скаргу підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених в ній.

Відповідачі:ОСОБА_3 та приватний виконавець виконавчого округу м. Київ Чижик А. П., належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явилися.

Відповідач - Державного підприємства «СЕТАМ», належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання свого представника не направив.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідачів та їхніх представників.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції до відповідачів: приватного виконавця виконавчого округу м. Київ Чижика А. П., ОСОБА_2, Державного підприємства «СЕТАМ», колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, з наступних підстав.

Судом встановлено, що 25 грудня 2013 року між ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Сирна Фішка» був укладений кредитний договір №011/9408/183111 в рамках Генерального договору на здійснення кредитних операцій №01/Р1-01-09-1-0/12/59 від 25 грудня 2013 року, згідно пункту 1.1 якого кредитор зобов`язався надати позичальнику кредит в сумі 728 000,00 грн, останній день строку дії ліміту кредитної операції 25.12.2016, а позичальник прийняв на себе зобов`язання сплачувати проценти за користування кредитом у розмірі 21 % річних та здійснювати повернення кредиту щомісячними платежами відповідно до графіку.

В забезпечення виконання зобов`язань позичальника за Кредитним договором між Банком та ОСОБА_1 було укладено договір поруки №12/Р1-01-09-1-0/09/1583 від 25.12.2013, а 07.08.2014 між Банком та ОСОБА_1 було укладено іпотечний договір, предметом іпотеки відповідно якого є нежитлова будівля - магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 », загальною площею 483,8 кв.м, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 17.05.2016 у справі №756/14676/15-ц позов Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сирна Фішка», ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет застави задоволено.

Стягнуто солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю «Сирна Фішка», ОСОБА_1 , ОСОБА_5 на користь Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» заборгованість за кредитним договором №011/9408/183111 від 25.12.2013, укладеного в рамках генерального договору на здійснення кредитних операцій №01/Р1-01-09-1-0/12/59 від 25 грудня 2013 року, достроково визначену станом на 26.10.2015 в розмірі 837 469 грн 24 коп.

В рахунок погашення заборгованості в сумі 854 812 грн 76 коп. за кредитним договором №011/9408/183111 від 25.12.2013, укладеного в рамках генерального договору на здійснення кредитних операцій №01/Р1-01-09-1-0/12/59 від 25 грудня 2013 року, звернуто стягнення на предмет застави, а саме: універсал-В, марки VOLKSWAGEN, модель TOUAREG, 2008 року випуску, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_1 , державний реєстраційний номер: НОМЕР_2 , зареєстрований Центром ДАІ 8003 м. Києва, що належить ОСОБА_4 , на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , виданим 05 жовтня 2013 року; фургон малотоннажний-В, марки MERCADES-BENZ, модель SPRINTER 515 СDI, 2009 року випуску, номер шасі (рами, кузову) НОМЕР_4 , державний реєстраційний № НОМЕР_5 , зареєстрований Центром ДАІ 8003 м. Києва, що належить ОСОБА_4 , на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_6 виданим 04 вересня 2013 року; седан-В, марки HYUNDAI, модель ACCENT, 2011 року випуску, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_7 , державний реєстраційний НОМЕР_8 , зареєстрований Центром ДАІ 8003 м. Києва, що належить ОСОБА_4 , на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_9 виданим 05 жовтня 2013 року, на користь Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», шляхом реалізації їх на прилюдних торгах в межах процедури виконавчого провадження, початкову ціну продажу встановити на рівні ринкових цін на підставі оцінки, проведеної в межах виконавчого провадження.

ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» звернувся до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Чижика А. П. для здійснення примусового виконання рішення суду. 06.02.2019 приватним виконавцем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження та направлено сторонам виконавчого провадження за адресою зазначеною у виконавчому документі, з дотриманням вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про виконавче провадження».

07.02.2019 приватним виконавцем було направлено постанову про відкриття виконавчого провадження разом з додатками: виклик приватного виконавця, розрахунок основної винагороди приватного виконавця, декларація про доходи та майно боржника фізичної/юридичної особи боржника за адресою: АДРЕСА_2 (місце реєстрації/місце проживання) фіскальний чек ПАТ «УКРПОШТА» №212 від 07.02.2019 та за адресою місця знаходження майна боржника: АДРЕСА_1 , фіскальний чек ПАТ «УКРПОШТА» №925 від 07.02.2019.

14.02.2019 приватним виконавцем було описано та арештовано майно боржника, а саме: нежитлова будівля - магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

14.02.2019 приватним виконавцем була винесена постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні.

28.02.2019 на адресу приватного виконавця надійшов звіт про незалежну оцінку вартості майна, а саме нежитлової будівлі - магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

28.02.2019 (фіскальний чек ПАТ «УКРПОШТА» №821) приватним виконавцем було направлено повідомлення про оцінку вартості майна боржника сторонам виконавчого провадження та роз`яснено, що відповідно до ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», сторони виконавчого провадження мають право оскаржити оцінку майна, в порядку визначеному законодавством.

28.02.2019 приватним виконавцем до Київської філії Державне підприємство «СЕТАМ» було направлено пакет документів щодо реалізації майна боржника.

Згідно повідомлення ДП «СЕТАМ», призначено електронні торги щодо реалізації предмета іпотеки та визначено дату та час проведення електронних торгів на 05.04.2019 о 09:00 год., реєстраційний номер лота - 336202.

Згідно Протоколу №396919 проведення електронних торгів по лоту №336202 майно, яке було передано на реалізацію, продано.

22.04.2019 на адресу приватного виконавця надійшла заява покупця щодо видачі акту на реалізацію предмета іпотеки. 22.04.2019 приватним виконавцем було складено акт про реалізацію предмета іпотеки.

Вирішуючи спір, суд виходив з того, що процедура звернення стягнення на майно боржника врегульована Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року 2831/5.

При цьому, суд вірно вважав, що відповідно до вищенаведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі №3-242гс16 викладено правовий висновок про те, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі №668/5633/14-ц також викладено правовий висновок про те, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України: від 18 листопада 2015 року у справі №6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі №6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі №6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах №6-370цс16 та №6-547цс16, від 29 листопада 2017 року у справі №6-231цс17.

Недійсність правочину, договору, акту органу юридичної особи чи документа як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати. По своїй суті ініціювання спору про недійсність правочину, договору, акту органу юридичної особи чи документу не для захисту цивільних прав та інтересів є недопустимим (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2020 року у справі №761/26815/17, провадження №61-16353сво18).

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернуласядо суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів, водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює (див. постанову Верховного Суду від 24 вересня 2020 року у справі №372/3161/18, провадження №61-86св20).

Відмовляючи в задоволенні позову суд виходив з того, що постанову про відкриття виконавчого провадження від 06 лютого 2019 року разом з додатками: виклик приватного виконавця, розрахунок основної винагороди приватного виконавця, декларація про доходи та майно боржника фізичної/юридичної особи боржника 07 лютого 2019 року направлено сторонам виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі та з дотриманням вимог частини першої статті 28 Закону України «Про виконавче провадження». При цьому адреса боржника, зазначена у виконавчому документі, відповідає його адресі, вказаній в: договорі іпотеки від 07 серпня 2014 року №1670, Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а також у позовній заяві про визнання недійсними електронним торгів з реалізації арештованого нерухомого майна. Таким чином, ОСОБА_1 повинен був вжити заходів щодо з`ясування підстав відкриття виконавчого провадження та мав можливість через сайт Автоматизованої системи виконавчого провадження слідкувати за ходом виконавчого провадження НОМЕР_10.

Як зазначив позивач у позовній заяві, він реалізував своє право на отримання інформації про можливість дізнатися про відкриття виконавчого провадження, що ним і було здійснено через сайт Автоматизованої системи виконавчих проваджень 22 березня 2019 року.

Колегія суддів відхиляє доводи скаржника щодо наявності правових підстав для визнання прилюдних торгів недійсними у зв`язку з порушенням, на його думку, права оскарження оцінки майна, оскільки оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачу майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Верховний Суд у постанові від 02 травня 2018 року у справі №910/10136/17 зазначав, що підставою для визнання електронних торгів недійсними може бути лише порушення порядку їх проведення, а дії державного виконавця у виконавчому провадженні, в тому числі щодо оцінки майна, мають самостійний порядок оскарження і не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними. Визначення вартості майна не входить до предмету доказування в справах про визнання електронних торгів недійсними, оскільки результати оцінки майна мають окремий, передбачений законом спосіб та порядок оскарження.

Позивач мав право на судовий порядок оскарження звіту про оцінку майна, про що був додатково повідомлений у відповіді виконавця на заяву про рецензування звіту.

Доводи позивача про те, що звіт про оцінку предмета іпотеки складений без виїзду експерта на об`єкт оцінювання, без участі іпотекодавця, а тому не може бути належним доказом визначення ринкової вартості майна, не відповідають дійсним обставинам справи та є необґрунтованими.

Відповідно до законодавства, підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів здійснює виконавець. Для визначення вартості нерухомого майна боржника, виконавцем залучається суб`єкт оціночної діяльності. ДП «Сетам» розміщує інформацію в системі реалізації майна на підставі заявки на реалізацію арештованого майна, наданої відповідним органом виконавчої служби. При цьому, обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, законодавством не передбачений.

Позивач не довів, що внаслідок необізнаності про наявність процедури реалізації майна, невжиття з його боку заходів щодо оскарження дій або рішень виконавця, сталася реалізація спірного майна з торгів.

Також позивачем не доведено, що недоліки проведення оцінки на результат оцінки та чи відповідно, призвели до порушення прав останнього.

Таким чином, обставини, на які посилається ОСОБА_1 , не дають підстав для висновку про те, що саме внаслідок не оскарження звіту про оцінку майна порушене право позивача, а укладений на електронних торгах правочин є недійсним в силу вимог статей 203, 215 ЦК України.

У постанові Верховного Суду України від 13 квітня 2016 року у справі №6-2988цс15 зазначено, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання торгів недійсними. Отже, дії виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними.

Підписавши іпотечний договір, який містить іпотечне застереження, ОСОБА_1 фактично надав свою згоду на реалізацію предмета іпотека, а тому доводи про неналежне повідомлення не заслуговують на увагу. При цьому, позивач не надавав доказів того, що під час реалізації майна, яке належало йому, організатором торгів була порушена процедура проведення електронних торгів.

Що стосується виконання вимог щодо розміщення організатором торгів оголошень про проведення торгів, то відповідні повідомлення публікувались у двох місцевих засобах масової інформації: у газеті «Передмістя» №10 від 15 березня 2019 року та газеті «Майдан Брок» №12 від 21 березня 2019 року. Також ДП «Сетам» шляхом направлення відповідних листів простим поштовим відправленням (оскільки не встановлено обов`язку надсилати таке повідомлення рекомендованим листом) надіслав позивачу повідомлення про день, час і місце проведення торгів та про початкову ціну реалізації майна за лотом №336202 листом від 13 березня 2019 року №2945/18-18-19. Отже, ДП «Сетам» здійснило усі необхідні, передбачені законодавством дії, з розміщення оголошень про торги. Ураховуючи наведене, позивач не довів, що ДП «Сетам» при проведенні торгів за лотом №336202 з реалізації предмета іпотеки порушив норми Порядку реалізації арештованого майна, а також права й інтереси ОСОБА_1 .

Інші доводи апеляційної скарги висновку суду першої інстанції про недоведеність та необґрунтованість позовних вимог не спростовують та фактично зводяться до власного тлумачення позивачем норм матеріального права, які регулюють дані правовідносини, та незгоди з оцінкою наданою судом доказам наявним у справі.

Таким чином, доводи апеляційної скарги, щодо наявності правових підстав для задоволення позовних вимог не знайшли свого підтвердження.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів апеляційної скарги та їх відображення в оскаржуваному рішенні, питання вичерпності висновків суду першої інстанції, колегія суддів виходить з того, що у справі, яка переглядається, судове рішення відповідає вимогам вмотивованості.

Наведені в апеляційній скарзі доводи не спростовують висновків суду та не дають підстав вважати, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, про що зазначає в апеляційній скарзі позивач.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову відповідає фактичним обставинам справи, ґрунтується на наявних у справі доказах, ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права і не може бути скасоване з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За вказаних обставин, колегія суддів приходить до висновку про залишення рішення суду без змін, а скарги без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 367, 368, 374, 375, 381-383 ЦПК України

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Обухівського районного суду Київської області від 18 жовтня 2021 року в оскаржуваній частині щодо позовних вимог до приватного виконавця виконавчого округу м. Київ Чижика Андрія Павловича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Повний текст постанови складено 07 лютого 2024 року.

Головуючий О. Ф. Мазурик

Судді О. В. Желепа

О. В. Немировська