ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/505/24
номер провадження 2-з/695/9/24
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2024 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Ушакової К.М.,

за участю: секретаря судового засідання Коршуна Є.А.,

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Яцюка Максима Васильовича про забезпечення позову до подання позовної заяви,

в с т а н о в и в:

представник ОСОБА_1 адвокат Яцюк М.В. звернувся до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про поділ спільного майна. Просить суд вжити заходів забезпечення позову шляхом:

- зупинення продажу земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0107 та будинку за адресою по АДРЕСА_1 ;

- заборони приватному виконавцю Плесюку О.С. в рамках виконавчого провадження № 62568757 вчинити виконавчі дії щодо примусового відчуження вказаного вище майна.

В обґрунтування заяви зазначає, що має намір звернутись до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про визнання вказаного вище нерухомого майна спільним майном подружжя та його поділ в натурі. 01 лютого 2024 року заявник випадково дізнався, що майно, в якому він зареєстрований та має право у спільній сумісній власності подружжя виставлено на торги в системі «СЕТАМ» для подальшого продажу. Заявнику не повідомлено приватним виконавцем про виставлення майна на торги, що є порушенням чинного законодавства. У випадку проведення торгів стане неможливим виконання рішення суду, будуть порушені права та інтереси заявника: заявник буде позбавлений своєї нерухомості та місця проживання.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями та протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 08.02.2024 судова справа № 695/505/24 (провадження № 2/695/658/24) про поділ спільного майна та судова справа № 695/505/24 (провадження № 2-з/695/9/24) про забезпечення позову розподілені головуючому судді Ушаковій К.М.

Розпорядженням керівника апарату Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Наумейко Н.І. від 08.02.2024 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 695/505/24. Обгрунтування призначення проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи: некоректно вказані відомості, що впливають на розподіл справи, пояснююча записка ОСОБА_4 ..

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.02.2024 судова справа № 695/505/24 (провадження № 2-з/695/9/24) розподілена судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середі Л.В.

Ухвалою судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середи Л.В. від 08.02.2024 заявлено самовідвід у справі за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна. Справу передано до канцелярії Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області для повторного авторозподілу справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.02.2024 судову справу № 695/505/24 (провадження № 2-з/695/9/24) розподілено судді Золотоніського місткрайонного суду Черкаської області Ушаковій К.М.

Ухвалою судді Золотоніського міськрайоннорго суду Черкаської області від 09.02.2024 розгляд заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви призначено у судовому засіданні на 10.15 год. 12.02.2024 в приміщенні Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області.

У судове засідання заявник ОСОБА_1 та його представник адвокат Яцюк М.В. не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних права бо інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За змістом наведених вище приписів умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Тобто, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Мета забезпечення позову - це хоч і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати або знецінити, якщо такі дії відповідача можуть призвести у майбутньому до того, що виконання рішення суду про присудження може бути утрудненим або взагалі неможливим.

Як неодноразово зазначав Верховний Суд у своїх судових рішеннях (від 10 березня 2020 року у справі № 750/12430/19, від 28 травня 2020 року у справі № 211/374/20, від 30 листопада 2020 року у справі № 127/17451/20 та ін.) під забезпеченням позову необхідно розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, ухваленого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Відповідно до ч.3 ст.150 ЦПК України, заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Відповідно до ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Судом враховується, що у відповідності до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно з ч.1 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом проведення електронних аукціонів або за фіксованою ціною.

Як вбачається з матеріалів справи, заявником планується подати позов, зокрема про визнання земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0107 та будинку за адресою по АДРЕСА_1 спільним майном подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_1 та здійснення між подружжям поділу в натурі у відповідності до рівності часток спільного нерухомого майна.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 .

Згідно договору купівлі-продажу жилого будинку від 14.07.2009 та інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна № 71198305 від 24.10.2016, право власності на будинок АДРЕСА_1 зареєстроване за ОСОБА_2 . Підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу № 2839 від 14.07.2009, видавник приватний нотаріус Кравченко С.В..

Відповідно до відомостей веб-порталу ДП «СЕТАМ» (https://setam.net.ua/neruhomist/filters/number=543689) спірна земельна ділянка та будинковолодіння по АДРЕСА_1 , виставлено на електронні торги (номер лоту 543689), дата проведення аукціону 12.02.2024, стан аукціона - торги зупинені.

З огляду на викладене існує ризик відчуження спірного нерухомого майна, яке буде предметом позову.

При цьому суд зауважує, що факти реєстрації нерухомого майна, придбаного у період шлюбу, на ім`я одного з подружжя не означає, що воно належить лише особі, на ім`я якої зареєстроване. Таке майно є спільною сумісною власністю подружжя, а тому відчуження частки цього майна на публічних торгах без згоди іншого з подружжя порушує право останнього як співвласника на вільне користування і розпорядження нерхомим майном.

Відповідна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 01.04.2020 у справі 462/518/18.

Ураховуючи вищевикладене, наведені у заяві про забезпечення позову факти та обґрунтування, а також те, що невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду, а також принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із позовними вимогами, з якими заявник планує звернутися до суду, суд вважає за необхідне частково задовольнити заяву про забезпечення позову та зупинити продаж земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0107 та будинку за адресою по АДРЕСА_1 ..

Суд зазначає, що забезпечення позову має тимчасовий запобіжний характер і спрямоване на забезпечення можливості виконання ймовірного рішення суду та на недопущення порушень прав осіб, інтересів яких стосується спір, а вжиття такого заходу не зумовлює фактичного вирішення спору по суті.

Вирішуючи питання про необхідність застосування зустрічного забезпечення суд виходить з того, що, на час вирішення клопотання про забезпечення позову, у суду відсутні відомості про існування визначених ч. 3 ст. 154 ЦПК України обставин, за наявності яких, суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення.

Зазначене не перешкоджає учасникам справи, за наявності підстав, в порядку ст. 156 ЦПК України звернутися до суду з заявою про заміну виду забезпечення позову або в порядку ст. 158 ЦПК України про скасування заходів забезпечення позову.

Зустрічне забезпечення судом не застосовується.

Заява в частині заборони приватному виконавцю Плесюку О.С. в рамках виконавчого провадження № 62568757 вчинити виконавчі дії щодо примусового відчуження вказаного вище нерухомого майна задоволенню не підлягає, оскільки представником заявника до матеріалів заяви не додано відомостей та доказів, які підтверджують перебування виконавчого провадження № 62568757 у приватного виконавця Плесюка О.С., на яке посилається у заяві про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Частиною 13 статті 158 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі: неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогамичастини третьої статті 152 цього Кодексу.

Станом на 12.02.2024 представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Яцюком Максимом Васильовичем подано до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області позовну заяву до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про визнання земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0107 та будинку за адресою по АДРЕСА_1 спільним майном подружжя та здійснення поділу в натурі у відповідності до рівності часток спільного нерухомого майна.

Відповідно до частини першої та другої ст.157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження. Примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 153, 157 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

заяву про забезпечення позову задвольнити частково.

Зупинити продаж земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0107 та будинку, розташованих по АДРЕСА_1 (лот № 543689 у системі електронних торгів ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА «СЕТАМ»).

У задоволенні іншої частини заяви про забезпечення позову відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Копію ухвали надіслати учасникам у справі.

Ухвалу суду для виконання надіслати ДЕРЖАВНОМУ ПІДПРИЄМСТВУ «СЕТАМ».

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: К.М. Ушакова