Справа № 682/29/24
Провадження № 2/682/167/2024
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 лютого 2024 року м. Славута
Славутський міськрайонний суд Хмельницької області у складі :
головуючої судді Зеленської В.І,
з участю секретарки судових засідань Козир О.П.,
розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини,
Представник позивача адвокат Маринюк С.О. звернувся в суд в інтересах ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В позовній заяві представник позивача - адвокат Маринюк С.О. зазначив, що ОСОБА_3 був для ОСОБА_1 сторонньою особою, тому про існування заповіту в його користь позивач не знав. Нотаріус чи орган місцевого самоврядування не повідомляли ОСОБА_1 про відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 та про те, що він є спадкоємцем ОСОБА_3 за заповітом. Про свої спадкові права ОСОБА_1 дізнався у 2023 році. Проте, нотаріус відмовив ОСОБА_1 у прийнятті заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском визначеного законом строку для прийняття спадщини. Тому просить позов задовольнити та визначити ОСОБА_1 додатковий строк - три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
У заяві заяві до суду представник позивача просить розглянути справу в судовому засіданні за його відсутності та за відсутності ОСОБА_1 на підставі письмових доказів, що долучені до позовної заяви.
Відповідачка ОСОБА_4 належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи судом, відзив на позов не подала, в судове засідання не з`явилася, в заяві до суду просить розглянути справу за її відсутності.
Дослідивши письмові докази, суд знаходить, що позов слід задовольнити з таких підстав.
На день смерті ОСОБА_3 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 разом з дружиною - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , сином - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , дочкою - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та братом - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що стверджується довідкою № 4/659 від 29.12.2019 р (а.с.25).
23.06.2017 р на випадок своєї смерті ОСОБА_3 склав заповіт в користь ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 3,48 га на території Іванівської сільської ради Славутського району Хмельницької області, яка належить йому на підставі Державного акту на право прививатної власності на землю серії Р1 № 753549, виданого Іванівською сільською радою Славутського району Хмельницької області (а.с.7).
У статті 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Згідно зі ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер в м. Славута Хмельницької області, що стверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 22 жовтня 2019 року (а.с.24).
Заповіт ОСОБА_3 від 23.06.2017 р не змінений і не скасований (а.с.7).
Отже, відповідно до ст.ст. 1223, 1233 ЦК України ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_3 за заповітом.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Після смерті ОСОБА_3 заведена спадкова справа № 70/2020 (а.с.21-48), з якої вбачається, що його дружина ОСОБА_5 відмовилась від прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_3 , про що подала письмову заяву нотаріусу (а.с.22); син ОСОБА_3 - ОСОБА_6 також відмовився від прийняття спадщини після батька ОСОБА_3 , про що подав письмову заяву нотаріусу (а.с.23).
Зі спадкової справи № 70/2020 вбачається, що спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 прийняла його дочка ОСОБА_2 (а.с.33 - 48).
ОСОБА_1 , як спадкоємець ОСОБА_3 за заповітом, звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , але пропустив визначений законом строк для прийняття спадщини, що стверджується листом нотаріуса (а.с.6).
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.
Згідно із довідкою ПП "Трудівник Полісся" СЬОГОДНІ" у місцевих засобах масової інформації оголошень про виклик спадкоємців до нотаріуса чи в будь-яку сільську раду з приводу відкриття спадщини не розміщувалось (а.с.8).
Відповідно до правової позиції зазначеної в Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року в справі №565/1145/17 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Отже, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
Зважаючи на те, що позивач був сторонньою особою для спадкодавця, не перебував в родинних чи інших близьких відносинах із спадкодавцем, разом із спадкодавцем не проживав, спадкодавець ОСОБА_3 помер в м. Славута Хмельницької області, а ОСОБА_1 проживає в с. Клепачі Шепетівського району Хмельницької області, позивач не знав і не міг знати про існування заповіту в його користь, у місцевих ЗМІ оголошень про виклик спадкоємців до нотаріуса чи в будь-яку сільську раду з приводу відкриття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 не розміщувалось, відповідачка відзив на позов не подала та будь-яким іншим чином не заперечує проти права позивача на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , тому суд знаходить причини пропуску позивачем строку прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 поважними.
Вказані обставини є об`єктивними та істотними перешкодами для реалізації права позивача на спадкування після смерті ОСОБА_3 , а тому позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 4-13, 17, 18, 263-265, 273, 282, 289 ЦПК України, ст.ст. 1223, 1233, 1270, 1272 ЦК України, суд
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , жителю Хмельницької області, Шепетівського району, села Клепачі, РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк - три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Славута Хмельницької області.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України за посиланням https://sl.km.court.gov.ua/sud2214/ або в підсистемі "Електронний суд".

Головуючий суддя Зеленська В. І.