ПОСТАНОВА

Іменем України

28 березня 2024 року м. Кропивницький

справа № 386/431/23

провадження № 22-ц/4809/352/24

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючий суддя - Дьомич Л. М. (суддя - доповідач),

судді Головань А.М., Дуковський О.Л.,

за участю секретаря судового засідання Зубіцької Н. В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ;

відповідач ОСОБА_2 ;

відповідач ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки та скасування державної реєстрації права власності за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 24 жовтня 2023 року (суддя Д.В. Червоненко ).

В С Т А Н О В И В :

Позовна заява, обгрунтування, відзив

Адвокат Боруш А.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 у квітні 2023 року звернувся до Голованівського райсуду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про:

- визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки від 28.09.2020 року щодо земельної ділянки площею 2,0000 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :02:000:0689, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренком В.В. та зареєстрований у реєстрі за №1262;

- скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_2 (номер запису про право у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 38398558 від 28.09.2020 року) на земельну ділянку площею 2,0000 га, кадастровий номер :02:000:0689, проведену на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 28.09.2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренком В.В. та зареєстрований у реєстрі за №1262.

В обґрунтування позову вказує, що 03.05.2018 позивач звернулася до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області із заявою про надання дозволу на розробку проєкту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки загальною площею 2,00 га для ведення особистого селянського господарства на території Крутеньківської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області.

Листом Головного управління від 30.05.2018 позивачу відмовлено у наданні дозволу на розробку проєкту землеустрою.

Позивач звернулась до адміністративного суду із позовом про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 03.08.2018 у справі № 811/1719/18 позовні вимоги задоволені, визнано протиправною відмову та зобов`язано повторно розглянути заяву ОСОБА_1 з урахуванням висновків суду.

Позивачу надано дозвіл на розроблення проєкту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, розташованої на території Крутеньківської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, орієнтовний розмір земельної ділянки 2,0000 га, із цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства.

07.08.2019 ОСОБА_1 звернулася до уповноваженого державного кадастрового реєстратора відділу у Голованівському районі Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області із заявою про внесення відомостей до Державного земельного кадастру, а саме про державну реєстрацію земельної ділянки запроектованої для відведення у власність позивачу.

Рішенням державного кадастрового реєстратора від 14.08.2019 № РВ-019 ОСОБА_1 відмовлено у внесенні відомостей до Державного земельного кадастру, у зв`язку з перетином запроєктованої для відведення у власність ділянки з ділянкою з кадастровим номером :02:000:0688 (площа співпадає на 0.2281%) та з ділянкою з кадастровим номером :02:000:0689 (площа співпадає на 99.7741%).

Згідно з відомостями, які містяться в Державного реєстрі речових прав на нерухоме майно, під час розроблення позивачкою проєкту землеустрою, громадянином ОСОБА_3 (далі - відповідач-2) на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0689, яка накладається на 99.7741% на земельну ділянку запроектовану для відведення позивачці, 23.08.2019 зареєстровано право власності. Підставою виникнення права власності на спірну земельну ділянку є наказ Головного управління від 09.08.2018 № 11-4135/14-19-СГ про затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність та надання ОСОБА_3 у власність земельної ділянки площею 2,0000 га, розташованої на території Крутеньківської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 22.03.2022 у справі № 386/987/19 визнано недійсним наказ Головного управління від 09.08.2019 № 11-4135/14-19-СГ про затвердження проекту землеустрою та надання ОСОБА_3 у власність земельної ділянки площею 2,0000 га з кадастровим номером :02:000:0689. Визнано протиправною та скасовано державну реєстрацію земельної ділянки площею 2,0000 га, розташованої на території Крутеньківської сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області з кадастровим номером :02:000:0689. Зобов`язано Головне управління закрити Поземельну книгу, яка була відкрита у зв`язку зі здійсненням реєстрації земельної ділянки, площею 2,0000 га, розташованої на території Крутеньківської сільської ради Голованівського району, Кіровоградської області з кадастровим номером :02:000:0689. Визнано протиправною та скасовано державну реєстрацію земельної ділянки розташованої на території Крутеньківської сільської ради Гайворонського району, Кіровоградської області з кадастровим номером :02:000:0688. Зобов`язано Головне управління закрити Поземельну книгу, яка була відкрита у зв`язку із здійсненням реєстрації земельної ділянки розташованої на території Крутеньківської сільської ради Голованівського району, Кіровоградської області з кадастровим номером :02:000:0688.

На виконання вказаної постанови апеляційного суду, Голованівським районним судом Кіровоградської області видано відповідні виконавчі листи.

Виконавчий лист № 1 від 10.06.2022 про зобов`язання Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області закрити Поземельну книгу на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0689, надіслано 21.06.2022 до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).

Державним виконавцем 28.06.2022 відкрито виконавче провадження № 69303233 та надіслано відповідну постанову на адресу боржника.

Головне управління Держгеокадастру повідомило про неможливість у межах повноважень виконати рішення суду у зв`язку з тим, що в Державному реєстрі речових прав наявні відомості про зареєстроване речове право на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0689, проте відповідного рішення щодо скасування цього права судом, на даний час не прийнято.

З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:0689 перебувала у приватній власності ОСОБА_3 до 28.09.2020 (номер запису про право власності 33009454).

ОСОБА_2 набула право власності на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки № 1262 від 28.09.2020, посвідченого приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренко В.В., за наслідком відчудження ОСОБА_1 .

Позивач вказує, що оспорюваний договір порушує її право на реальне виконання постанови Кропивницького апеляційного суду від 22.03.2022 як невід`ємної частини права на справедливий і публічний судовий розгляд її справи, гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що є неприпустимим з огляду на практику ЄСПЛ.

Наявність чинних речових прав на земельну ділянку :02:000:0689 судове рішення не може бути виконано в частині закриття Поземельної книги на неї (скасування її державної реєстрації в Державному земельному кадастрі).

Вказані обставини позбавляють позивача можливості здійснити державну реєстрацію запроєктованої для відведення їй у власність земельної ділянки в Державному земельному кадастрі, тобто пройти наступний (передостанній) етап процесу безоплатної приватизації земельної ділянки.

Відтак позивач вважає, що договір підлягає визнанню недійсним з послідуючим скасуванням державної реєстрації речових прав на нерухоме майно. Таке судове рішення може бути реально виконано державним реєстратором у розумінні чинної редакції норми статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Відзив відповідачами не подавався

Судове рішення

Рішенням Голованівського районного суду Кіровоградської області від 24.10.2023 року в задоволенні позовних вимогОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки та скасування державної реєстрації права власності, відмовлено.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що з огляду на обраний позивачем спосіб захисту права, а саме визнання правочину недійсним та як наслідок такої недійсності скасування державної реєстрації права власності, необхідно відмовити. Договір купівлі-продажу земельної ділянки реєстровий № 1262 від 28.09.2020, посвідчений приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренком В.В. є нікчемним, такі вимоги не заявлені стороною.

Апеляційна скарга

Не погоджуючись з судовим рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 24 жовтня 2023 року адвокат позивача Андрій Боруш подав апеляційну скаргу, якою просить рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити повністю. Визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки від 28.09.2020 щодо земельної ділянки площею 2,0000 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :02:000:0689, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренко ВА. та зареєстрований у реєстрі за № 1262.Скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 (номер запису про право власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно38398558 від 28.09.2020) на земельну ділянку площею 2,0000 га, кадастровий номер:02:000:0689, проведену на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 28.09.2020, посвідченого приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренко В.В. та зареєстрованого у реєстрі за № 162.

Вказує про неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що є підставою для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення (п. 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України).

Зокрема, договір купівлі-продажу, який є предметом спору, є оспорюваним правочином, за наслідком якого настали правові наслідки, набуття права власності. У позовній заяві належним чином обґрунтовано підстави для визнання такого правочину недійсним, а також порушення прав та законних інтересів позивача оспорюваним правочином.

Згідно зі статтею 236 ЦК України, правочин є недійсним з моменту його вчинення та не породжує тих юридичних наслідків, задля яких укладався, у тому числі не породжує переходу права власності до набувача. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 05.09.2018 у справі №910/1356/13.

Матеріалами позову підтверджено, що постановою Кропивницького апеляційного суду від 22.03.2022 у справі № 386/987/19 визнано недійсним наказ Головного управління від 09.08.2019 № 11-4135/14-19-СГ про затвердження проєкту землеустрою та надання ОСОБА_3 у власність земельну ділянку площею 2,0000 га з кадастровим номером :02:000:0689.Таким чином, наказ Головного управління від 09.08.2019 № 11-4135/14-19-СГ з урахуванням вказаного судового рішення, яке набрало законної сили, не породив переходу права власності до відповідача.Відтак відповідач не мав правової підстави 28.09.2020 відчужувати земельну ділянку ОСОБА_2 , оскільки підстава виникнення права власності у ОСОБА_3 на вказану земельну ділянку, визнана судом недійсною.

Отже, у даному випадку не виникає право власності й у майбутнього набувача, а саме у ОСОБА_2 .

Суд першої інстанції не розглянув вимогу про скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 2,0000 га, кадастровий номер :02:000:0689, проведену на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 28.09.2020, посвідченого приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренко В.В. та зареєстрованого у реєстрі за № 162, не надавналежної правової оцінки у контексті застосування наслідків недійсного правочину, формально пославшись на не доведення позивачем підстав недійсності договору купівлі-продажу.

Відзив

У відзиві на апеляційну скаргу адвокат Конякін М.С., який представляє інтереси ОСОБА_2 , доводи апеляційної скарги заперечив, вказавши, що сторона обґрунтувала вимоги положеннями ст. 228 ЦК, що передбачає нікчемність правочину, відтак і наслідки недійсності правочину. Тому суд правильно відмовив у задоволенні позову з підстав обраного способу захисту.

Оскільки спірний договір купівлі-продажу укладений внаслідок отримання ОСОБА_3 земельної ділянки без дотримання конкурентних засад, про що вказано у постанові Кропивницького апеляційного суду від 22.03.2022 у справі № 386/987/19, а відтак також був спрямований на незаконне заволодіння земельною ділянкою державної власності, такий договір згідно з частинами першою та другою статті 228 ЦК України є нікчемним (висновки щодо нікчемності договору через порушення конкурентного порядку її набуття викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 вересня 2020 року у справі № 688/2908/16-ц).

Голованівський районний суд в оскарженому рішенні правильно прийшов до висновку, що позивачем обрано неправильний спосіб захисту і по суті постановив законне та обґрунтоване рішення.

Рух справи в суді апеляційної інстанції

Ухвалою апеляційного суду від 10 січня 2024 року відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

22 січня 2024 року апеляційним судом закінчено підготовчі дії; справу за апеляційною скаргою призначено до розгляду у суді апеляційної інстанції на 08 лютого 2024 року, про що постановлено відповідну ухвалу.

Учасників справи належним чином повідомлено про дату, час та місце апеляційного розгляду справи (а.с.6,16-18 том 2).

08 лютого 2024 року протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено на 28 березня 2024 року.

Учасників справи належним чином повідомлено про дату, час та місце апеляційного розгляду справи (а.с.24, 29-30 том 2).

Ухвалою суду від 26 березня 2024 року задоволено клопотання адвоката Конякіна Михайла Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_2 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Позиція учасників справи в суді апеляційної інстанції

Представник позивача, адвокат Боруш А.О. підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги, наполягав на скасуванні рішення суду першої інстанції та задоволенні позову.

Представник відповідача ОСОБА_2 , адвокат Конякін М.С. який брав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції заперечив щодо доводів апеляційної скарги, просив залишити без змін рішення суду першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, пояснення представника позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню за наступного.

Обставини справи

ОСОБА_1 03.05.2018 звернулася до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області з заявою про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки загальною площею 2,00 га для ведення особистого селянського господарства на території Крутеньківської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області. До заяви додано перелік необхідних документів, передбачений ч. 6 ст. 118 ЗК України.

Листом Головного управління від 30.05.2018 позивачу відмовлено у наданні дозволу на розробку проєкту землеустрою.

Позивач звернулась до суду з позовом про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії. Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 03.08.2018 у справі № 811/1719/18 позовні вимоги задоволені, визнано протиправною відмову та зобов`язано управління Держгеокадастру у Кіровоградській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 з урахуванням висновків суду.

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області №11-7726/14-18-СГ від 06.11.2018 позивачу надано дозвіл на розроблення проєкту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, розташованої на території Крутеньківської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, орієнтовний розмір земельної ділянки 2,0000 га, із цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства.

Позивач замовила відповідний проєкт землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність, який розроблено у встановленому законодавством порядку, який висновком державної експертизи землевпорядної документації від 03.05.2019 № 281 є таким, що підготовлений згідно з вимогами законодавства, встановленими стандартами та нормами, а також позитивно оцінений та погоджений.

07.08.2019 ОСОБА_1 звернулася до уповноваженого державного кадастрового реєстратора відділу у Голованівському районі Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області із заявою про внесення відомостей до Державного земельного кадастру, а саме про державну реєстрацію земельної ділянки запроектованої для відведення у власність позивачу.

Рішенням державного кадастрового реєстратора від 14.08.2019 № РВ-019 ОСОБА_1 відмовлено у внесенні відомостей до Державного земельного кадастру у зв`язку з перетином запроєктованої для відведення у власність ділянки з ділянкою з кадастровим номером :02:000:0688 (площа співпадає на 0.2281%) та з ділянкою з кадастровим номером :02:000:0689 (площа співпадає на 99.7741%).

Згідно з відомостями, які містяться в Державного реєстрі речових прав на нерухоме майно, під час розроблення позивачкою проєкту землеустрою, громадянином ОСОБА_3 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0689, яка накладається на 99.7741% на земельну ділянку запроектовану для відведення позивачці, 23.08.2019 зареєстровано право власності.

Підставою виникнення права власності на спірну земельну ділянку є наказ Головного управління від 09.08.2018 № 11-4135/14-19-СГ про затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність та надання ОСОБА_3 у власність земельної ділянки площею 2,0000 га, розташованої на території Крутеньківської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 22.03.2022 у справі № 386/987/19 визнано недійсним наказ Головного управління від 09.08.2019 № 11-4135/14-19-СГ про затвердження проєкту землеустрою та надання ОСОБА_3 у власність земельної ділянки площею 2,0000 га з кадастровим номером :02:000:0689. Визнано протиправною та скасовано державну реєстрацію земельної ділянки площею 2,0000 га, розташованої на території Крутеньківської сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області з кадастровим номером :02:000:0689. Зобов`язано Головне управління закрити Поземельну книгу, яка була відкрита у зв`язку зі здійсненням реєстрації земельної ділянки, площею 2,0000 га, розташованої на території Крутеньківської сільської ради Голованівського району, Кіровоградської області з кадастровим номером :02:000:0689. Визнано протиправною та скасовано державну реєстрацію земельної ділянки розташованої на території Крутеньківської сільської ради Гайворонського району, Кіровоградської області з кадастровим номером :02:000:0688. Зобов`язано Головне управління закрити Поземельну книгу, яка була відкрита у зв`язку із здійсненням реєстрації земельної ділянки розташованої на території Крутеньківської сільської ради Голованівського району, Кіровоградської області з кадастровим номером :02:000:0688.

На виконання вказаної постанови апеляційного суду, Голованівським районним судом Кіровоградської області видано відповідні виконавчі листи.

По виконавчому листу від 10.06.2022 про зобов`язання Головного управління закрити Поземельну книгу на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0688, виконавче провадження № 69303334 закінчено у зв`язку із фактичним виконанням рішення суду, що підтверджуються постановою про закінчення виконавчого провадження від 16.08.2022 та інформацією про виконавче провадження № 69303334.

Виконавчий лист №1 від 10.06.2022 про зобов`язання Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області закрити Поземельну книгу на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0689, надіслано 21.06.2022 до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).

Державним виконавцем 28.06.2022 відкрито виконавче провадження № 69303233 та надіслано відповідну постанову на адресу боржника.

Вбачається, що після відкриття вказаного виконавчого провадження Головним управлінням Держгеокадастру у Кіровоградській області подано до Кропивницького апеляційного суду заяву про роз`яснення постанови від 22.03.2022, яка ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 05.10.2022 залишена без задоволення.

Даних щодо фактичного виконання виконавчого листа № 1 від 10.06.2022 немає.

З листа Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 10.03.2023 №11-11-0.6-794/2-23, адресованого Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) слідує, що в Державному реєстрі речових прав наявні відомості про зареєстроване речове право на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0689, проте відповідного рішення щодо скасування цього права судом, на даний час не прийнято.

Спірна земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:0689 перебувала у приватній власності ОСОБА_3 з 30.08.2019, а з 28.09.2020 (номер запису про право у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 38398558 від 28.09.2020 року), а з 28.09.2020 року власником вказаної земельної ділянки є ОСОБА_2 , яка набула право власності на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки реєстровий № 1262 від 28.09.2020, посвідченого приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренком В.В., копія якого витребувана судом.

Позиція апеляційного суду щодо апеляційної скарги

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до частин 1, 2, 4 та 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Переглянувши справу за наявними у ній доказами, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції не відповідає зазначеним нормам закону, а тому вимоги апеляційної скарги підлягають задоволенню.

Мотиви апеляційного суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За змістом частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб твердження позивача про порушення було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Правом на звернення до суду за захистом наділена особа у разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів.

Відтак суд повинен установити, чи були порушені (чи існує можливість порушення), не визнані або оспорювані права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12 червня 2018 року у справі № 826/4406/16 і підстави для відступлення від неї відсутні.

Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.

До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (провадження № 12-52гс20).

Частиною першою статті 81 ЗК України передбачено, що громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі: а) придбання за договором купівлі-продажу, ренти, дарування, міни, іншими цивільно-правовими угодами; б) безоплатної передачі із земель державної і комунальної власності; в) приватизації земельних ділянок, що були раніше надані їм у користування; г) прийняття спадщини; ґ) виділення в натурі (на місцевості) належної їм земельної частки (паю).

ОСОБА_1 звернулась до суду через порушене право та законний інтерес на завершення процедури отримання запроектованої для відведення у іі власність земельної ділянки у межах норми безоплатної приватизації.

Судовим рішенням у справі № 386/987/19 встановлено, що Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області допустило неконкурентне надання землі двом особам, а саме ОСОБА_1 і ОСОБА_3 , що є порушення принципу рівності права власності громадян на землю. При цьому, без будь-якого конкурсу, спірна земельна ділянка була надана ОСОБА_3 , хоч він пізніше за ОСОБА_1 дізнався про існування даної земельної ділянки і звернувся з відповідною заявою. Не можна вважати справедливим і розумним надання землі особі, яка пізніше за інших дізналася про існування вільної земельної ділянки і звернулася з відповідною заявою.

Однак, постанова Кропивницького апеляційного суду від 22.03.2022 у справі №386/987/19 не була виконана Головним управлінням Держгеокадастру у Кіровоградській області, у зв`язку з тим, що в Державному реєстрі речових прав були наявні відомості про зареєстроване речове право на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0689 за ОСОБА_2 , яка набула право власності під час судових проваджень, на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки № 1262 від 28.09.2020, посвідченого приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренко В.В., відповідного рішення щодо скасування цього права судом не приймалося.

Земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:0689 перебувала у приватній власності ОСОБА_3 до 28.09.2020 (номер запису про право власності 33009454), судові провадження тривали до березня 2022 року.

Позивач вказує, що оспорюваний договір порушує її право на реальне виконання постанови Кропивницького апеляційного суду від 22.03.2022, як невід`ємної частини права на справедливий і публічний судовий розгляд її справи, гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що є неприпустимим з огляду на практику ЄСПЛ.

Вказані обставини позбавили позивача можливості здійснити державну реєстрацію запроєктованої для відведення їй у власність земельної ділянки в Державному земельному кадастрі, тобто пройти наступний етап процесу безоплатної приватизації земельної ділянки.

Позивач обрала спосіб захисту свого порушеного права, як недійсність правочину - договору купівлі-продажу земельної ділянки реєстровий № 1262 від 28.09.2020, внаслідок недодержання в момент його вчинення сторонами ч. 1 статті 203 ЦК України, а саме зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. А також скасування відповідної державної реєстрації речових прав на нерухоме майно ОСОБА_2 (номер запису про право у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 38398558 від 28.09.2020) на земельну ділянку площею 2,0000 га, кадастровий номер :02:000:0689.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що справа № 386/987/19 предметом позову якої було визнання недійсним наказу Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 09.08.2019 № 11-4135/14-19 - СГ про затвердження проєкту землеустрою та надання ОСОБА_3 у власність земельну ділянку площею 2,0000 га з кадастровим номером :02:000:0689; визнання протиправною та скасування державної реєстрації земельної ділянки площею 2,0000 га, розташованої на території Крутеньківської сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області з кадастровим номером :02:000: 0689; зобов`язання Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області закрити Поземельну книгу, яка була відкрита у зв`язку із здійсненням реєстрації земельної ділянки, площею 2,0000 га, розташованої на території Крутеньківської сільської ради Голованівського району, Кіровоградської області за кадастровим номером :02:000:0689; визнання протиправною та скасування державної реєстрації земельної ділянки розташованої на території Крутеньківської сільської ради Гайворонського району, Кіровоградської області за кадастровим номером :02:000:0688; зобов`язання Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області закрити Поземельну книгу, яка була відкрита у зв`язку із здійсненням реєстрації земельної ділянки розташованої на території Крутеньківської сільської ради Голованівського району, Кіровоградської області за кадастровим номером :02:000:0688, неодноразово перебувала в провадженні апеляційного суду. Перший розгляд відбувся 12 листопада 2020 року, тобто оспорюваний правочин, за яким набула власність відповідач ОСОБА_2 , здійснений під час перегляду судового рішення, яким вирішувалось право позивачки на спірну земельну ділянку та яким оспорювалося право набуття цієї ж земельної ділянки ОСОБА_3 .

Для приватного права апріорі є притаманною така засада як розумність. Розумність характерна та властива як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18).

Право позивача завершити процедуру набуття у власність спірної земельної ділянки встановлено судовими рішеннями у справі № 386/987/19.

Таким чином, право та законний інтерес ОСОБА_1 однозначно підлягає судовому захисту, що встановлено судом першої інстанції, але відмовлено в захисті через обраний спосіб захисту.

Щодо обраного способу захисту

Звертаючись до суду, сторона позивача виклала підстави, навела обставини та вказала перелік норм цивільного законодавства ст.ст. 203, 215, 228, 216, якими обґрунтовані вимоги, представник в суді апеляційної інстанції вказав на принцип «jura novit curia».

Практика Великої Палати Верховного Суду, визначає принцип «jura novit curia» у наступному: (1) суд знає право; (2) суд самостійно здійснює пошук правових норм щодо спору безвідносно до посилання сторін; (3) суд самостійно застосовує право до фактичних обставин спору.

Розглядаючи справу суд має з`ясувати: 1) чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; 2) чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача; 3) чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах.

Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушенного права позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню.

Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право позивача підлягає захисту обраним ним способом.

Способи захисту цивільного права чи інтересу це закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, інтересів і вплив на правопорушника. Іншими словами, це дії, спрямовані на запобігання порушенню або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу. Такі способи мають бути доступними й ефективними (правова позиція викладена у п. 14 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2019 у справі № 310/11024/15-ц).

За позицією Великої Палати Верховного Суду застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (правові позиції викладені у постанові від 05.06.2018 у справі № 338/180/17)

Обраний позивачем спосіб захисту цивільного права має призводити до захисту порушеного чи оспорюваного права або інтересу. Якщо таке право чи інтерес мають бути захищені лише певним способом, а той, який обрав позивач, може бути використаний для захисту інших прав або інтересів, а не тих, за захистом яких позивач звернувся до суду, суд не погоджується з обраним позивачем способом і відмовляє у позові (правова позиція викладена у п.69 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 331/6927/16-ц).

Надаючи правову оцінку належності обраного зацікавленою особою способу захисту, суд зважує і на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, у рішенні від 15.11.1996 у справі «Чахал проти Об`єднаного Королівства» Європейський суд з прав людини наголосив, що зазначена норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, передбачених Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені у правовій системі тієї чи іншої країни. Суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дали би змогу компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції та надавати відповідний судовий захист, хоча держави-учасниці Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань.

Також ЄСПЛ в пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі «Чахал проти Об`єднаного Королівства» (Chahal v. the United Kingdom, заява № 22414/93) та пункті 75 рішення від 05 квітня 2005 року у справі «Афанасьєв проти України» (заява № 38722/02) дійшли висновку, що в кінцевому результаті ефективний спосіб захисту прав повинен забезпечити поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування, тобто такий захист повинен бути повним та забезпечувати таким чином мету здійснення правосуддя та принцип процесуальної економії (забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту).

У рішенні від 31.07.2003 у справі «Дорани проти Ірландії» ЄСПЛ зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає не лише запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Так, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Велика Палата Верховного Суду зазначає, що судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту (правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18, від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19).

Як вищевказано, судове рішення у справі № 386/987/19, яким захищене право ОСОБА_1 , не в повній мірі виконане, через реєстрацію речового права на земельну ділянку за ОСОБА_2 .

Відповідно до статей 215 та 216 ЦК України вимога про визнання оспорюваного

правочину недійсним та про застосування наслідків його недійсності, а також вимога про застосування наслідків недійсності правочину може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так й іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненням правочину.

Отже, оспорювати правочин може також особа (заінтересована особа), яка не була стороною правочину і хоча й не була володільцем відчуженого майна, однак вважає своє право власності на це майно порушеним або вважає порушеним інше речове право на відчужене майно.

Такою особою є той, хто має конкретний майновий інтерес в оспорюваному договорі. Самі по собі дії осіб, зокрема щодо вчинення правочинів, навіть якщо вони здаються іншим особам неправомірними, не можуть бути оспорені в суді, допоки ці особи

не доведуть, що такі дії порушують їх права.

Вимоги особи, яка в судовому порядку домагається визнання правочину недійсним (частина третя статті 215 ЦК України), спрямовані на приведення сторін недійсного правочину до того стану, який саме вони, сторони, мали до вчинення правочину. Наслідок недійсності правочину відновлює права учасників цього правочину, а інтерес іншої особи полягає в тому, щоб відновити свої права через повернення майна відчужувачу.

Судове рішення у справі № 386/987/19, яким визнане та захищене право ОСОБА_1 на завершення процедури набуття у власність земельної ділянки, не виконане повністю, у зв`язку з реєстрацією речового права на земельну ділянку за ОСОБА_2 під час судового провадження в суді апеляційної інстанції.

Сторона ОСОБА_1 , заперечуючи право ОСОБА_3 на відчуження спірного майна, правомірно вказала, що постановою Кропивницького апеляційного суду від 22.03.2022 у справі № 386/987/19 визнано недійсним наказ Головного управління від 09.08.2019 № 11-4135/14-19-СГ про затвердження проєкту землеустрою та надання відповідачу у власність земельну ділянку площею 2,0000 га з кадастровим номером :02:000:0689. Таким чином, наказ Головного управління від 09.08.2019 № 11-4135/14-19-СГ з урахуванням судового рішення, яке набрало законної сили, не породив переходу права власності до ОСОБА_3 . Судом встановлено, що право ОСОБА_3 не набув, зазначене не спростовується отриманими правовстановлюючими документами, які в силу вказаних обставин не були своєчасно скасовані, що породило оспорюваний правочин. Основоположне право даною особою не набуто.

Відтак відповідач не мав правової підстави 28.09.2020 відчужувати земельну ділянку :02:000:0689 ОСОБА_2 , не зважаючи на наявність юридично визначеного права у вигляді відповідних реєстрацій, оскільки підстава виникнення права власності ОСОБА_3 на вказану земельну ділянку визнана судом недійсною, незаконною передача спірної земельної ділянки є з часу прийняття всіх рішень стосовно даної особи. Отже правомірно і законно не виникає право власності й у набувача майна, у відповідача ОСОБА_2 .

На вищевикладені мотиви, підстави та норми права не в повному обсязі акцентував увагу суд першої інстанції. Визначив за основу одну із тез обґрунтування позову ст. 228 ЦК, яка за своєю суттю регулює нікчемність правочину, а не недійсність, однак за таких висновків не застосував наслідки недійсності правочину, які становили предмет позову у вигляді скасування державної реєстрації права.

В позові сторона визначила як мотиви, обґрунтування та норми права, що визначають як недійсність так і нікчемність правочину, відтак прийшовши до висновку що обраний стороною спосіб захисту є неефективним з огляду на положення ст. 228 ЦК, суд першої інстанції не надав оцінки вимогам в порядку ст.ст.203, 215 ЦК. Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 ЦК . Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин є оспорюваним і може бути визнаний судом недійсним.

Достеменно встановлено, що ОСОБА_3 набув права на спірну земельну ділянку, всупереч закону та законних інтересів позивача, тому договір відчуження між відповідачами є оспорюваним та за наслідком задоволення позовних вимог визнається недійсним.

Судові витрати у справі

У зв`язку зі скасуванням судового рішення і задоволенням позову, відповідно до ст.141, п.4 ч.1 ст.382 ЦПК України, апеляційний суд здійснює новий розподіл судових витрат та стягує з відповідачів на користь позивача судовий збір за подачу позову та апеляційної скарги пропорційно розміру задоволених вимог до кожного з відповідачів.

В порядку компенсації витрат зі сплати судового збору за подання позовної заяви до суду першої інстанції на користь ОСОБА_1 з ОСОБА_3 та ОСОБА_2 підлягає стягненню судовий збір в розмірі по 536,80 грн з кожного.

Зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що позивачем пред`явлено дві вимоги немайнового характеру: 1) про визнання недійсним договору та 2) про скасування державної реєстрації права власності.

При подачі позовної заяви позивач сплатила судовий збір у розмірі 1073, 60 грн, в той час як повинна була сплатити 2 147, 20 грн. За наслідком задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , з відповідача ОСОБА_2 у дохід Державного бюджету підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1073, 60 грн, який не був сплачений позивачкою при зверненні до суду.

В порядку компенсації витрат зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на користь ОСОБА_1 з ОСОБА_3 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 805,20 грн.

В порядку компенсації витрат зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на користь ОСОБА_1 з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2 415, 60 грн.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З огляду на вищевикладене, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення місцевого суду скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позову.

У відповідності до вимог ч.13 ст. 141 ЦПК України, апеляційним судом здійснено новий розподіл судових витрат.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргуОСОБА_1 задовольнити.

РішенняГолованівського районного суду Кіровоградської області від 24 жовтня скасувати.

Ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки та скасування державної реєстрації права власності задовольнити.

Визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки від 28.09.2020 року щодо земельної ділянки площею 2,0000га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :02:000:0689, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренком В.В. та зареєстрований у реєстрі за №1262.

Скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 (номер запису про право у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 38398558 від 28.09.2020 року) на земельну ділянку площею 2,0000 га, кадастровий номер :02:000:0689, проведену на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 28.09.2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренком В.В. та зареєстрований у реєстрі за №1262.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України здійснити розподіл судових витрат. Стягнути з ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви в розмірі по 536,80 грн з кожного.

Стягнути з ОСОБА_2 у дохід Державного бюджету 1073, 60 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 805,20.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 2 415, 60 грн

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. М. Дьомич

Судді А.М. Головань

О.Л. Дуковський