465/8579/23
2-во/465/8/24
У Х В А Л А

судового засідання

16.02.2024 року м.Львів

Франківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді - Мартинишин М.О.

з участь секретаря - Кондрашин В.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові заяву позивачки ОСОБА_1 про виправлення описок в ухвалі суду від 29.12.2023 року по справі №465/8579/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та залишення дитини проживати із матір`ю

встановив:

29.12.2023 року по даній справі ухвалою Франківським районним судом м. Львова матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та залишення дитини проживати із матір`ю передати за підсудністю.

Позивачка звернулася до суду із заявою в якій просить виправити описки в ухвалі суду від 29.12.2023 року по справі №465/8579/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та залишення дитини проживати із матір`ю.

В силу ч. 2 ст. 269 ЦПК України суд ухвалив вирішувати питання про внесення виправлень без повідомлення учасників справи.

Справа розглядається за відсутності сторін в порядку ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів, яких достатньо для виправлення описки.

Суд, повно і всебічно з`ясувавши обставини цивільної справи, дійшов висновку про задоволення заяви, мотивуючи своє рішення наступним.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка, помилки у написанні складних чисел тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, наприклад: написання прізвищ та імен, адреси, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків.

Відповідно до п.19 Постанови Пленуму ВС України №14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» при вирішенні питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як роз`яснив Верховний Суд в постанові від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) зазначено, що «судове рішення повинно бути точним.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності».

Установлено, що згідно з довідок про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 28.08.2023 №1306- та №1306-(а.с.16-17), наданих позивачем вбачається, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з дитиною ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 перебувають на обліку внутрішньо переміщених осіб у Залізничному відділу соціального захисту управління соціального Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже, за територіальною підсудністю справа належить до розгляду Залізничному районному суду м. Львова.

Відтак, в ухвалі Франківського районного суду м. Львова від 29.12.2023 року, міститься описка, зокрема по всьому тексту ухвали вказано «справа належить до розгляду Херсонським міським судом Херсонської області» замість вірного «справа належить до розгляду Залізничному районному суду м. Львова» та вказано «передати за підсудністю на розгляд Херсонського міського суду Херсонської області», замість вірного «передати за підсудністю на розгляд Залізничного районного суду м. Львова».

З огляду на вищевказане та враховуючи те, що при постановленні ухвали було допущено описки, які суттєво впливають на права та обов`язки сторін та не відповідає дійсним обставинам справи, їх виправлення не змінить та не вплине на суть судового рішення, а тому такі описки слід виправити.

Керуючись ст.ст. 222, 247, 260, 261, 269, 352-355 ЦПК України -

п о с т а н о в и в :

заяву задовольнити.

Виправити допущені описки в ухвалі Франківського районного суду м. Львова від 29.12.2023 року у справі №465/8579/23, а саме вважати вірним у всьому тексті ухвали суду, що справа належить до розгляду «Залізничному районному суду м. Львова» та дану справу «передати за підсудністю на розгляд Залізничного районного суду м. Львова».

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Мартинишин М.О.