Київський районний суд м. Полтави
Справа № 644/5219/20
Провадження №2/552/119/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.01.2024 Київський районний суд м.Полтави в складі :

головуючого - судді Самсонової О.А.,

секретар судового засідання Лебедєва Х.В.,

учасники справи та їх представники:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

відповідач Харківська міська рада,

представник відповідача Буряковська Олександра Юріївна,

третя особа Друга Харківська державна нотаріальна контора,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Харківської міської ради про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з позовом до відповідачів ОСОБА_2 та Харківської міської ради про визнання права власності на спадкове майно.

В позовній заяві посилалась на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 . На час смерті ОСОБА_3 постійно проживала з позивачем, яка фактично прийняла спадщину. Позивач є дочкою спадкодавця, а крім того мати залишила заповіт.

Спадкодавцю на праві спільної сумісної власності належала кімната, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Дана кімната була придбана ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 25 квітня 2003 року.

Частка спадкодавця у праві спільної власності на вказану квартиру визначена не була, що перешкоджає спадкоємцю позасудовим порядком отримати свідоцтво про право на спадщину.

Крім того, оскільки мати постійно проживала з позивачем, але була зареєстрована за іншою адресою, позивач позасудовим порядком факт проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини також підтвердити не може.

Тому позивач просила суд визнати, що частка померлої ОСОБА_3 в праві спільної сумісної власності на кімнату за адресою: АДРЕСА_1 становить 1/2 частину. Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину кімнати АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після померлої ОСОБА_3 .

Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21 серпня 2020 року відкрито провадження у справі, яку вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження (т.1 а.с. 29).

Відповідач Харківська міська рада надав відзив на позов, у якому проти позовних вимог заперечила (т. 1 а.с.41-45).

У відзиві посилався на те, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, протягом встановленого законом строку має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому позивач мала звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини до 11 травня 2013 року, проте звернулася лише 08 липня 2020 року.

Також позивач не надала суду доказів постійного проживання зі спадкодавцем на момент її смерті.

Тому ОСОБА_1 є такою, що не прийняла спадщину.

Позивачем також документально не підтверджується факт смерті ОСОБА_3 .

Крім того, до матеріалів справи не надано доказів на підтвердження права власності спадкодавця на нерухоме майно.

Тому, посилаючись на ці та інші обставини, відповідач просив відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 відзиву на позов не надав.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 14 березня 2022 року №7/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ окремих судів Донецької, Запорізької та Харківської областей.

Відповідно до даного Розпорядження справи, які перебували в провадженні Ленінського районного суду м. Харкова та Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, підсудні Київському районному суду м. Полтави.

Справа №644/5219/20 також передана на розгляд до Київського районного суду м.Полтави.

Ухвалою судді Київського районного суду м.Полтави від 22 березня 2023 року справу прийнято до свого провадження. Вирішено продовжувати розгляд справи зі стадії підготовчого провадження.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 12 січня 2021 року задоволено клопотання представника позивача та витребувано у державного нотаріуса Другої ХМДНК належним чином завірені матеріали спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (т. 1 а.с. 70).

Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 18 листопада 2023 року задоволено клопотання позивача про виклик в судове засідання та допит свідків: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 (т. 2 а.с. 4).

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позов підтримала. При цьому посилалась на обставини, викладені в позовній з`яві. Просила позов задовольнити.

Представник відповідача Харківської міської ради Буряковська О.Ю. в судовому засіданні проти позову заперечила, посилаючись на викладені в позовній заяві обставини. В задоволенні позову просила відмовити.

Відповідач ОСОБА_2 , який належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, з клопотаннями, заявами до суду не звертався.

Третя особа Друга Харківська державна нотаріальна контора в судове засідання свого представника не направила.

Враховуючи відсутність підстав, передбачених ст.223 ЦПК України для відкладення розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, що в засідання не з`явились.

Дослідивши та оцінивши докази у справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення в повному обсязі з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 12 листопада 2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції (т. 1 а.с. 75).

Після її смерті відкрилася спадщина.

Як вбачається з даних спадкової справи №327П/2020, заведеної Другою Харківською міською державною нотаріальною конторою 07 липня 2020 року до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ОСОБА_1 07 липня 2020 року звернулася до нотаріуса з заявою, у якій просила видати їй свідоцтво про право на спадщину за законом на спадкове майно (т. 1 а.с.74).

ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_3 , що підтверджується даними свідоцтва про народження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серії НОМЕР_2 від 17 січня 1959 року, виданого Київським районним відділом ЗАГС м. Харкова (т. 1 а.с.81), та даними свідоцтва про укладення шлюбу від 30 серпня 1980 року серії НОМЕР_3 , яким підтверджується зміна прізвища ОСОБА_7 у зв`язку з одруженням на « ОСОБА_8 » (т. 1 а.с.82).

ОСОБА_3 залишила заповіт, посвідчений 21 травня 1994 року державним нотаріусом Шостої Харківської державної нотаріальної контори, яким все належне їй майно, де б воно не знаходилось, і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що належатиме їй на день смерті, заповідала повністю своїй дочці ОСОБА_1 (т. 1 а.с.79).

Таким чином, маючи право на спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері, ОСОБА_3 , і за законом, і за заповітом, позивач скористалась своїм правом на спадкування за законом, і звернулась до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

Але постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 08 липня 2020 року державним нотаріусом Другої Харківської міської державної нотаріальної контори позивачу ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що спадкоємиця пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини та не визначена частка спадкодавця в кімнаті АДРЕСА_2 (т. 1 а.с. 89).

Таким чином позивач позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину позасудовим порядком.

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною 3 ст.1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Дослідженими в судовому засіданні доказами підтверджується, що позивач ОСОБА_1 спадщину після матері прийняла, оскільки постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Крім пояснень позивача вказана обставина підтверджується наступними доказами:

показаннями свідка ОСОБА_4 , який суду пояснив, що він є чоловіком позивача ОСОБА_1 . У 2003 році ними було придбано квартиру по АДРЕСА_3 . Після придбання квартири мати його дружини ОСОБА_3 близько трьох років проживала сама у вказаній квартирі. Коли їх син одружився, він з дружиною почав проживати також у цій квартирі разом з ОСОБА_3 . Разом вони прожили близько п`яти років. А коли у сина народилась дитина, вони з позивачем забрали її жити до себе, і жили всі разом за адресою: АДРЕСА_4 . Свідок підтверджує, що ОСОБА_3 з 2011 року постійно проживала разом з позивачем та з ним. У неї була своя кімната, були свої речі. Позивач піклувалась та доглядала за нею;

показаннями свідка ОСОБА_6 , яка суду пояснила, що є дружиною сина позивача. Після одруження з 2006 року вони з чоловіком проживали за адресою: АДРЕСА_5 разом з ОСОБА_3 . Коли у них народилася дитина, ОСОБА_3 позивач забрала до себе, і вони разом проживали за адресою: АДРЕСА_4 . Вони проживали разом, мали спільний бюджет. У ОСОБА_3 була своя кімната. Її речі також були в цій квартирі;

даними довідки про внесення відомостей до Єдиного державного демографічного реєстру від 18.12. 2019 року №, згідно якої місце проживання ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_4 з 01 квітня 1988 року (т. 1 а.с.7);

даними квитанцій про оплату позивачем комунальних послуг за квартиру по АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 20-23);

даними свідоцтва про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , серії НОМЕР_4 , виданого повторно 04 червня 2004 року відділом реєстрація актів цивільного стану Ленінського районного управління юстиції м. Харкова, згідно якого матір`ю ОСОБА_2 є ОСОБА_3 (т. 1 а.с. 16);

даними паспорта ОСОБА_3 , згідно якого її зареєстроване місце проживання було за адресою: АДРЕСА_5 (т.1 а.с.17);

даними спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , з якої вбачається, що інші особи з заявами про прийняття спадщини чи відмову від прийняття спадщини до нотаріуса не звертались;

даними довідки відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в Харківській області від 18.08.2020 року, з якої вбачається, що ОСОБА_2 зареєстрованим/знятим з реєстрації не значиться (т. 1 а.с.28).

Вирішуючи питання про обсяг майна, на яке відкрилася спадщина після смерті ОСОБА_3 , суд встановив наступне.

Встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 25 квітня 2003 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Костенко С.А., ОСОБА_3 та ОСОБА_2 купили кімнату АДРЕСА_2 (т. 1 а.с.18).

На підставі вказаного договору Комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» 03 червня 2003 року за ОСОБА_3 , ОСОБА_2 зареєстровано право спільної сумісної власності на кімнату у будинку готельного типу за адресою: АДРЕСА_1 (т.1 а.с.85).

Частки співвласників кімнати у праві спільної власності визначені не були.

Згідно ст. 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Підстав для відступлення від рівності часток співвласників судом не встановлено.

Тому суд приходить до висновку, що частки співвласників ( ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ) у праві спільної власності на кімнату АДРЕСА_2 складали по 1/2 частині кожного.

Таким чином судом встановлено склад спадкового майна, спадщина на яке відкрилася після смерті ОСОБА_3 , а саме 1/2 частина кімнати у будинку готельного типу за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч.1 ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч.1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно ч.2 ст.1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Позивач, маючи право на спадкування і за заповітом, і за законом, звернулась до нотаріуса з заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом.

Оскільки, як вже встановив суд, позивач фактично прийняла спадщину після ОСОБА_3 , позасудовим порядком позивач позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину, оскільки у видачі зазначеного свідоцтва нотаріусом їй відмовлено, суд приходить до висновку, що за позивачем необхідно визнати право власності на спадкове майно, а саме на 1/2 частину кімнати у будинку готельного типу за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином позов ОСОБА_1 підлягає до задоволення в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити частку ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у праві спільної власності на кімнату у будинку готельного типу, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 16,3 кв.м., житловою площею 10,9 кв.м. у розмірі 1/2 частини.

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері, ОСОБА_3 , право власності на 1/2 частину кімнати у будинку готельного типу, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 16,3 кв.м., житловою площею 10,9 кв.м.

Рішення може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м. Полтави шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний термін з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , проживаюча: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 ,

відповідач ОСОБА_2 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків судом не встановлено,

відповідач Харківська міська рада, місцезнаходження: майдан Конституції, 7, ,

третя особа Друга Харківська державна нотаріальна контора, адреса: м. Харків, вул. Озерянська, 6, .

Повне судове рішення виготовлено 07 лютого 2024 року.

Головуючий О.А.Самсонова