Справа № 700/1057/23
Провадження № 2/700/30/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2024 року Лисянський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді: Пічкура С.Д.,

за участю секретаря судового засідання: Нетребенко В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Лисянка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Хоріщенко Андрій Васильович до Лисянської селищної ради Звенигородського району Черкаської області, третя особа: Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «А.Ф. Злагода» про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

установив:

Представник позивача адвокат Хоріщенко А.В. в інтересах позивача ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Лисянської селищної ради Звенигородського району Черкаської області, третя особа: Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «А.Ф. Злагода» про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дядько позивача рідний брат мами ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, загальною площею 3,46 умовних кадастрових гектарів, відповідно до земельного сертифіката від 05.02.1997 року серії ЧР № 0101348. Постановою нотаріуса Лисянської державної нотаріальної контори від 29.04.2023 року позивачеві було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів та пропущення строку для прийняття спадщини. Позивачем не було вчасно подано заяву про прийняття спадщини, оскільки вона на момент смерті свого дядька перебувала у віці 7 років та не мала на це змоги. Про наявність спадкового майна їй було повідомлено працівниками Журжинецького старостинського округу нещодавно, до цього часу вона не знала про наявність такого майна, що і стало причиною звернення до суду із вказаним позовом.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлені належним чином, в матеріалах справи наявне клопотання представника позивача про здійснення розгляду справи без участі позивача та представника позивача. Позовні вимоги позивач підтримує в повному обсязі .

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, направили суду клопотання про розгляд справи без участі представника, позов визнають.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлені належним чином, надав клопотання про розгляд справи без їх участі та визнання позову.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За змістом ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 01.05.2001 року.

Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування», відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилась не раніше 01.01.2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати, застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК Української РСР, у т. ч. щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК України і строк на її прийняття не закінчився до 01.01.2004 р., спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Оскільки спадщина відкрилась та шестимісячний строк на її прийняття, який пропущено позивачем, мали місце до 01.01.2004р., тому застосуванню до спірних правовідносин підлягають положення ЦК Української РСР (в редакції 1963 року) як такі, що діяли на час відкриття спадщини.

За змістом ст. 524 ЦК Української РСР (в редакції 1963 року), спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Якщо немає спадкоємців ні за законом, ні за заповітом, або жоден з спадкоємців не прийняв спадщини, або всі спадкоємці позбавлені заповідачем спадщини, майно померлого за правом спадкоємства переходить до держави.

За змістом ст. 525 ЦК Української РСР (в редакції 1963 року) часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а при оголошенні його померлим - день, зазначений в ст. 21 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 548 ЦК Української РСР (в редакції 1963 року) для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Відповідно до положень ст. 549 ЦК Української РСР (в редакції 1963 року) визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Особи, для яких право спадкоємства виникає лише у випадку неприйняття спадщини іншими спадкоємцями, можуть заявити про свою згоду прийняти спадщину протягом строку, що залишився для прийняття спадщини. Якщо строк, що залишився, менше трьох місяців, він продовжується до трьох місяців.

З відповіді Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області №29-23-0.3-1357/2-23 від 21.03.2023р. вбачається, що відповідно до інформації наявної у відділі № 2 Управління надання адміністративних послуг Головного управління, згідно Книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) с. Журжинці Лисянського району Черкаської області на ім`я ОСОБА_2 було зареєстровано за № 213 від 05.02.1997 року сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ЧР № 0101348.

Факт родинних відносин позивача ОСОБА_1 та спадкодавця ОСОБА_2 стверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_3 НОМЕР_2 від 05.12.1994 року та копією свідоцтва про шлюб ОСОБА_4 серії НОМЕР_3 від 23.11.2013 року, копією свідоцтва про народження ОСОБА_2 № серії НОМЕР_4 від 08.09.1965 року, копією свідоцтва про народження ОСОБА_5 серії НОМЕР_5 від 13.09.1974 року, копією свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_6 від 19.09.1991 року.

Із довідки Журжинецького старостинського округу виконавчого комітету Лисянської селищної ради № 75 від 16.03.2023 року вбачається, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 , та мав слідуючий склад сім`ї: сестра ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , сестра ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Постановою державного нотаріуса Лисянської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 647/02-31 від 29.04.2023 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно (на право на земельну частку пай (сертифікат на право на земельну частку (пай) серія ЧР № 0101348), що залишилося після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки заявником пропущений встановлений законом термін для прийняття спадщини, заявником не подані правовстановлюючі документи на спадкове майно та документи підтверджуючі родинні відносини.

У відповідності до ст. 550 ЦК Української РСР (в редакції 1963 року), шестимісячний строк для прийняття спадщини може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними.

Судом встановлено, що позивачем строк на прийняття спадщини був пропущений у зв`язку з його необізнаністю про наявність спадкового майна після смерті дядька - ОСОБА_2 та її малолітнім віком на час відкриття спадщини. Спору за спадкове майно немає, інших спадкоємців, які б прийняли спадщину теж немає. Про наявність спадкового майна стало відомо у березні 2023 року.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, повинні досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Керуючись ч.5 п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009року "Про судове рішення у цивільній справі" у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом. Визнання позову відповідачем не порушує прав та інтересів сторін та третіх осіб, не суперечить вимогам закону.

Враховуючи вищевказане, суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст. ст. 13, 81, 89, 263-265 ЦПК України, ст. 3 ЦК України, ст. ст. 524, 525, 548 550 ЦК Української РСР (в редакції 1963 року), суд

ухвалив:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_6 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С. Д. Пічкур