Справа № 643/5351/23
Провадження № 2/643/190/24
05.02.2024 м. Харків
Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., за участю секретаря судового засідання Ісоєва К.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу запозовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство комплексної безпеки охоронна фірма Фрегат» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів
Зміст позовних вимог
Товариство з обмеженою відповідальністю «Агентство комплексної безпеки охоронна фірма Фрегат» (позивач) просить стягнути з ОСОБА_1 (відповідач) суму заборгованості за надані послуги по охороні об`єктів, яка складає 2969,00 грн., пеню в розмірі 933, 50 грн. та судові витрати у загальному розмірі 5624,00 грн.
Обставини, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги
05.10.2017 між позивачем та відповідачем укладений договір №05/10/21-ОТС (Договір) про надання послуг з централізованої охорони об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до п. 2.1 Договору виконавець надає, а замовник приймає та своєчасно оплачує послуги з централізованої охорони об`єкта. Замовник передає, а виконавець приймає під охорону на ПЦС «Об`єкт» замовника на період надання послуг за цим Договором. Згідно п. 2.2. Договору, виконавець приймає під охорону лише той «Об`єкт», який зазначений в переліку «Об`єктів», що знаходяться під спостереженням ПЦС, які визначені в Додатку № 1 до даного Договору. Згідно п. 3.1. Договору вартість наданих послуг в місяць за один «Об`єкт» складає: 200,00 грн. без ПДВ при умові здійснення не більше трьох виїздів наряду охорони на один об`єкт на місяць. Кожний наступний, після третього, в місяць, виїзд оплачується замовником окремо з розрахунку 50,00 грн. за один виїзд. Згідно п.3.2 Договору оплата за послуги виконавця здійснюється замовником щомісячно не пізніше 10 числа кожного поточного місяця за такий місяць надання послуг, шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок виконавця і не залежить від фактичного часу охорони об`єкта протягом кожного окремого місяця. Пунктом 8.1. Договору визначено, що він набуває чинності з 07.08.2021 і укладається до 31.12.2021 включно. У разі, якщо за один місяць до закінчення строку дії Договору жодна зі сторін не вимагатиме його припинення, то Договір вважається продовженим Сторонами на тих же умовах на кожні наступні роки. Сторони мають право достроково розірвати Договір за додатковою угодою між собою.
В порушення умов Договору, замовник (відповідач) не оплачує послуги охорони відповідно до умов та в строки, визначені Договором, і за період з грудня 2021 по 31.05.2023 має заборгованість за надані послуги в сумі 2969,00 грн. При розрахунку заборгованості врахована оплата відповідачем послуг охорони в січні 2022 у сумі 200,00 грн. Умови договору відповідачем не виконуються, плата за надані послуги по охороні об`єктів не проводиться. Позивачем на адресу відповідача 01.03.2023 та 29.05.2023 направлені претензії про неналежне виконання зобов`язань за Договором, про направлення актів наданих послуг та про сплату грошових коштів. Вказаними претензіями відповідач був повідомлений про необхідність сплати наявної заборгованості протягом 7 календарних днів з моменту отримання самої вимоги. Однак, дані претензії залишились без відповіді, примірники актів наданих послуг на адресу позивача не повернулись, що і змусило позивача звернутися до суду за захистом порушеного права. За порушення строків оплати наданих послуг відповідачу згідно умов Договору нараховано пеню в розмірі 933,50 грн.
Ураховуючи наведене, позивач просить стягнути з відповідача суму заборгованості в розмірі 2969,00 грн.; пеню в розмірі 933,50 грн., а також судові витрати у виді судового збору в сумі 2684,00 грн. та витрати на правову допомогу в сумі 2940,00 грн
Основні процесуальні дії у справі
Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 26.06.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в даній цивільній справі. Розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 05.02.2024 постановлено провести заочний розгляд справи з ухваленням заочного рішення на підставі наявних у справі доказів
Підстави розгляду справи за відсутності сторін
Представник позивача надав клопотання, згідно яких просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, не заперечував проти заочного розгляду справи.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явилась, про дату, час і місце судового засідання повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила, відзив на позов, заяву про розгляд справи за її відсутності, суду не надала.
Виходячи з чинного процесуального законодавства України, зокрема положень ч. 5 ст. 4, ст. 12, 13, п. 2 ч. 1 ст. 43, ч. 1, 3 ст. 223, ч. 4 ст. 268 ЦПК, участь в судовому засіданні є правом сторони, яким вона розпоряджається на власний розсуд.
Ураховуючи необхідність дотримання розумних строків розгляду справи, суд вважає за можливе ухвалити рішення за відсутності її учасників.
Оскільки представник позивача не заперечував проти такого вирішення справи, суд проводить заочний розгляд справи та вирішує її на підставі наявних у ній доказів.
Фактичні обставини та докази, на підставі яких вони встановлені
05.10.2021 між ТОВ «Агентство комплексної безпеки - охоронна фірма Фрегат» та ОСОБА_1 укладений Договір про надання послуг № 05/10/21-ОТС.
Відповідно до п. 2.1 Договору позивач надає, а відповідач приймає та своєчасно оплачує послуги з централізованої охорони об`єкта. Відповідач передає, а позивач приймає під охорону на ПЦС «Об`єкт» відповідача на період надання послуг за цим Договором.
Згідно додатку № 1 до Договору, «Об`єкт» розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до п. 3.1. Договору вартість наданих послуг в місяць за один «Об`єкт» складає 200,00 грн. без ПДВ при умові здійснення не більше трьох виїздів наряду охорони на один об`єкт на місяць. Кожний наступний, після третього, в місяць, виїзд оплачується відповідачем окремо з розрахунку 50,00 грн. за один виїзд.
Згідно п. 3.2 Договору оплата за послуги позивача здійснюється відповідачем щомісячно не пізніше 10 числа кожного поточного місяця за такий місяць надання послуг, шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок позивача і не залежить від фактичного часу перебування «Об`єкту» під охороною протягом кожного окремого місяця.
Відповідно до п. 6.3. Договору, у випадку несвоєчасної оплати послуг за цим Договором, відповідач сплачує позивачу пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожний день прострочення платежів за весь час такого прострочення.
Пунктом 8.1. Договору передбачено, що він набуває чинності з дати його підписання сторонами і укладається строком до 31.12.2021 включно. У разі, якщо за один місяць до закінчення строку дії Договору жодна зі сторін не вимагатиме його припинення, то Договір вважається продовженим Сторонами на тих же умовах на кожні наступні роки.
Відповідно до акту надання послуг № 20 від 28.02.2023, загальна вартість послуг позивача за Договором за період з грудня 2021 по 31.05.2023 складає 3169,00 грн.
Як вбачається з розрахунку пені, виконаного позивачем, відповідачу за порушення умов Договору нарахована пеня за період з червня 2022 по травень 2023 у розмірі 933,50 грн.
Згідно з Випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців серія ААВ № 582665, ТОВ «Агентство комплексної безпеки - охоронна фірма Фрегат» зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців 06.06.2006.
Позивачем на адресу відповідача направлялись претензії від 01.03.2023 та 29.05.2023 щодо неналежного виконання зобов`язань за Договором та акти наданих послуг.
Застосовне законодавство та релевантна судова практика
Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
За змістом ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно з ст. 978 ЦК України за договором охорони охоронець, який є суб`єктом підприємницької діяльності, зобов`язується забезпечити недоторканність особи чи майна, які охороняються. Володілець такого майна або особа, яку охороняють, зобов`язані виконувати передбачені договором правила особистої та майнової безпеки і щомісячно сплачувати охоронцю встановлену плату.
Згідно з ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо в зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк.
Відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Згідно ч. 1 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Відповідно до ч. 2 ст. 551 ЦК України якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.
Верховний Суд наголошує на тому, що на позивача покладено обов`язок довести належними та допустимими доказами наявність та розмір заборгованості, який підлягає стягненню з відповідача, а відповідач має довести, що у нього немає такого обов`язку щодо заборгованості, яка підлягає стягненню (постанова Верховного Суду від 12.10.2023 у справі № 308/3956/15-ц).
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. (постанова Великої Палати Верховного Суду від 11.10.2023 у справі № 756/8056/19).
Стороною відповідача не спростовано розмір заборгованості, завлений стороною позивача. Враховуючи, що при вирішенні цивільних справ судами враховується стандарт доказування «більшої вірогідності», висновки суду апеляційної інстанції про недоведеність вимог у частині розміру заборгованості є необґрунтованими (постанова Верховного Суду від 25.01.2023 у справі № 209/3103/21).
Хоча п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень (рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 у справі "Руїз Торія проти Іспанії", від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України»).
Позиція суду
Щодо позовних вимог.
Розглядаючи справу на підставі наданих позивачем доказів, суд вважає доведеним, що між сторонами укладений Договір про надання послуг № 05/10/21-ОТС від 05.10.2021, згідно умов якого позивач надавав відповідачу послуги з охорони вказаної вище квартири.
Відповідач свої зобов`язання щодо оплати вказаних послуг належним чином не виконала, у зв`язку з чим у неї за період з грудня 2021 по 31.05.2023 утворилась заборгованість в розмірі 2969,00 грн. У зв`язку із неналежним виконанням зобов`язання щодо оплати послуг за Договором, позивачем у відповідності до умов п. 6.3. Договору нарахована пеня за період з червня 2022 по травень 2023 у розмірі 933,50 грн.
Відповідачем не спростовані доводи позовної заяви, надані позивачем докази, а також розмір заборгованості, завлений стороною позивача. За таких обставин, розглядаючи справу в заочному порядку на підставі наданих позивачем доказів та стандарту доказування більшої переконливості (більшої вірогідності), суд приходить до висновку щодо обґрунтованості позовних вимог про стягнення з відповідача заборгованості в загальному розмірі 3902,50 грн. (2969,00 грн.+ 933,50 грн.).
Щодо судових витрат
Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача понесені останнім витрати по сплаті судового збору в розмірі 2684,00 грн.
Позивачем також пред`явлено вимогу про стягнення з відповідача витрат на правову допомогу в розмірі 2940,00 грн.
Як вбачається з договору про надання правничої допомоги від 25.01.2023, укладеного між позивачем та адвокатом Жупинським М.А., ордеру серія АХ № 11133840 від 19.06.2023, акту прийняття-передачі виконаних робіт (наданих послуг) до вказаного вище договору, квитанції до прибуткового касового ордера № 19/06 від 19.06.2023, позивач поніс витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 2940,00 грн.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків встановлених законом.
За змістом ч. 1 п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до ч. 2 та ч. 3 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Згідно ч. 4 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Відповідно до ч. 5, 6 ст. 137 ЦПК України у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
У додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц висловлено висновки щодо застосування норм права, згідно яких із запровадженням з 15 грудня 2017 року змін до ЦПК України законодавцем принципово по новому визначено роль суду у позовному провадженні, а саме: як арбітра, що надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами у справі, та не може діяти на користь будь-якої із сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства (п. 40). Тобто саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони (п. 44). Принцип змагальності знайшов свої втілення, зокрема, у положеннях частин п`ятої та шостої статті 137 ЦПК України, відповідно до яких саме на іншу сторону покладено обов`язок обґрунтування наявність підстав для зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, а також обов`язок доведення їх неспівмірності (п. 47).
Гонорар може встановлюватися у формі: - фіксованого розміру, - погодинної оплати. Вказані форми відрізняються порядком обчислення - при зазначенні фіксованого розміру для виплати адвокатського гонорару не обчислюється фактична кількість часу, витраченого адвокатом при наданні послуг клієнту, і навпаки - підставою для виплати гонорару, який визначений у формі погодинної оплати, є кількість витрачених на надання послуги годин помножена на вартість такої (однієї) години того чи іншого адвоката в залежності від його кваліфікації, досвіду, складності справи та інших критеріїв (п. 130, 131).
У розумінні положень частин п`ятої та шостої статті 126 ГПК України зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони у разі, на її думку, недотримання вимог стосовно співмірності витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. Суд, ураховуючи принципи диспозитивності та змагальності, не має права вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи (п. 106).
Велика Палата Верховного Суду також зауважує, що частина третя статті 126 ГПК України конкретного складу відомостей, що мають бути зазначені в детальному описі робіт (наданих послуг), не визначає, обмежуючись лише посиланням на те, що відповідний опис має бути детальним (п. 143).
Тому, враховуючи принципи рівності і справедливості, правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми як складові принципу верховенства права, визначення необхідного і достатнього ступеня деталізації опису робіт у цьому випадку є виключною прерогативою учасника справи, що подає такий опис (п. 144).
Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що учасник справи повинен деталізувати відповідний опис лише тією мірою, якою досягається його функціональне призначення - визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат. Надмірний формалізм при оцінці такого опису на предмет його деталізації, за відсутності визначених процесуальним законом чітких критеріїв оцінки, може призвести до порушення принципу верховенства права (п. 145).
У випадку встановленого договором фіксованого розміру гонорару сторона може доводити неспівмірність витрат у тому числі, але не виключно, без зазначення в детальному описі робіт (наданих послуг) відомостей про витрати часу на надання правничої допомоги. Зокрема, посилаючись на неспівмірність суми фіксованого гонорару зі складністю справи, ціною позову, обсягом матеріалів у справі, кількістю підготовлених процесуальних документів, кількістю засідань, тривалістю розгляду справи судом тощо (п. 147)».
Ураховуючи вказані вище положення законодавства та висновки щодо застосування норм права Великої Палати Верховного Суду, у суду відсутні підстави за власною ініціативою надавати оцінку співмірності витрат позивача на оплату послуг адвоката та вирішувати питання щодо наявності підстав для їх зменшення.
Оскільки справу розглянуто в заочному порядку та розмір витрат позивача на правову допомогу не заперечувався відповідачем, суд стягує з відповідача на користь позивача понесені останнім витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 2940,00 грн.
Таким чином, суд стягує з відповідача на користь позивача понесені останнім судові витрати в загальному розмірі 5624,00 грн. (2684,00 грн. + 2940,00 грн.).
Керуючись ст. 2, 4, 10-13, 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 352, 354 ЦПК України
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство комплексної безпеки охоронна фірма Фрегат» до ОСОБА_1 про грошових коштів - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повне рішення складено 09.02.2024.

Суддя Д.А. Крівцов