Справа № 404/2568/23
Номер провадження 2/404/521/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2024 року Кіровський районний суд м.Кіровограда в складі:

Головуючого судді Іванової Н.Ю.

при секретарі - Коцюбі Т.С.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кропивницької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Управління комунальної власності Кропивницької міської ради про визнання права власності

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2023 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до Кропивницької міської ради, по якому просять визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частку житлового будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Визнати за ОСОБА_2 право власності на ? частку житлового будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 13 квітня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 11 травня 2023 року залучено по справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Управління комунальної власності Кропивницької міської ради.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27 вересня 2023 року провадження по справі зупинено до залучення до участі у справі правонаступника позивача ОСОБА_2 , яка вибула з процесу у зв`язку зі смертю.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 12 грудня 2023 року провадження по справі поновлено та призначено підготовче засідання.

Представником позивача, адвокатом Звіздун А.М. подано до суду 01 грудня 2023 року уточнену позовну заяву до Кропивницької міської ради, Управління комунальної власності Кропивницької міської ради, відповідно якої він просив суд прийняти вказану заяву та виклав позовні вимоги в наступній редакції: визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частку житлового будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частку житлового будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка являлася спадкоємцем першої черги за законом після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник позивача в підготовче засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву якою просив підготовче засідання здійснювати без його участі.

Представник відповідача в підготовче засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву якою просив підготовче засідання провести без участі представника.

Суд, дослідивши матеріали справи та подану уточнену позовну заяву від 01 грудня 2023 року, дійшов висновків про наступне.

За правилами п. 2 ч. 1 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у ст. 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Беручи до уваги, що розгляд справи відбувається у порядку загального позовного провадження та заяву про зміну предмету позову позивачем подано до закінчення підготовчого засідання, вимоги ст. 49 ЦПК України щодо процесуальної стадії, коли таку заяву може бути подано позивачем, останнім дотримані.

Суд звертає увагу, що під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Саме таких висновків дійшов Верховний Суд у складі Касаційного господарського суду в Постанові від 22 липня 2021 року, прийнятій по справі № 910/18389/20.

Отже, як вбачається зі змісту заяви позивача, у такій заяві позивач фактично доповнив раніше заявлені позовні вимоги новою вимогою, а відтак змінив предмет позову.

З огляду на викладене вище та, беручи до уваги ті обставини, що позивач подав суду заяву про зміну предмета позову до закінчення підготовчого засідання у справі, яка розглядається у загальному позовному провадженні, суд вважає за можливе прийняти таку заяву до свого провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2,13, 49, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Прийняти до провадження уточнену позовну заяву від 01 грудня 2023 року, подану представником ОСОБА_1 , адвокатом Звіздун А.М. та у подальшому розглядати справу з урахуванням уточнених позовних вимог.

Зобов`язати ОСОБА_1 надіслати Кропивницькій міській раді та Управлінню комунальної власності Кропивницької міської ради копію уточненої позовної заяви від 01 грудня 2023 року з додатками, докази направлення надати суду.

У п`ятнадцятиденний строк з дня отримання уточненої позовної заяви від 01 грудня 2023 року відповідач Кропивницька міська рада має право надіслати суду відзив, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Третій особі для надання суду пояснень щодо уточненої позовної заяви від 01 грудня 2023 року та доказів встановити п`ятиденний строк з дня її отримання, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Підготовче засідання у справі відкласти.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Н. Ю. Іванова