Справа № 141/59/24
Провадження №2/141/65/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 лютого 2024 року смт Оратів

Суддя Оратівського районного суду Вінницької області Климчук Сергій Васильович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

У С Т А Н О В И В:

06.02.2024 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Дослідивши позовну заяву від 05.02.2024 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та додані до неї матеріали, суд дійшов наступних висновків.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статтям 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством.

За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, яка згідно п. 24 означеної Постанови повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.

Так, відповідно до п. 24 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

При розгляді справ у спорах щодо спадкування, судам слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Також, за наявності умов, передбачених ст. 49 Закону України «Про нотаріат», на нотаріуса покладається завдання, по-перше, відмовити у вчиненні нотаріальної дії, якщо вона суперечить вимогам чинного законодавства; по-друге, обґрунтувати своє рішення на підставі норм чинного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч. 4 ст. 83 ЦПК України).

Натомість, всупереч вказаним вимогам цивільного процесуального закону, до матеріалів позову позивачем та його представником не долучено обґрунтовану постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, яка, в свою чергу, є передумовою для звернення до суду для захисту прав позивача, оскільки в результаті винесення нотаріусом відповідної постанови встановлюється коло спакоємців, які мають право на спадкування після померлого.

Також до матеріалів позову позивачем та його представником не долучено належних доказів заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_3 приватним нотаріусом Вінницького районного нотаріального округу Вінницької області Таранюк Т.Є. за місцем відкриття спадщини.

При цьому суд зауважує, що відповідь приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Вінницької області Таранюка Т.Є. № 642/01-16 від 13.11.2023 року на усне звернення ОСОБА_4 , яка діє від імені ОСОБА_1 , щодо порядку оформлення спадщини, яка долучена до матеріалів позовної заяви, ні по формі, ні по змісту не відповідає вимогам, які передбачені положеннями Закону України «Про нотаріат» та Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, в частині винесення нотаріусами постанов про відмову у вчиненні відповідної нотаріальної дії.

Окрім того, суд зазначає, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вказаний правовий висновок викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046св18), від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19) та від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18).

Відповідно до ч. 2 ст. 1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Як убачається зі змісту позовної заяви, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 заведена приватним нотаріусом Вінницького районного нотаріального округу Вінницької області Таранюком Т.Є. за заявою ОСОБА_2 , який звернувся у визначений законом строк із заявою про прийняття спадщини, оскільки вважав, що має право на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 як спадкоємець за законом четвертої черги, оскільки здійснював догляд за ОСОБА_3 до її смерті.

Суд звертає увагу позивача та його представника, що у разі, якщо усі спадкоємці, які прийняли спадщину, подадуть письмову заяву про згоду на прийняття спадщини спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, то звернення до суду для визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини, вже не вимагається.

Зокрема, зазначене положення передбачено, п. 3.16 Глави 10 Розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, згідно з яким не вимагається звернення до суду для визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини, якщо усі спадкоємці, які прийняли спадщину, подадуть письмову заяву про згоду на прийняття спадщини спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини. Такі заяви спадкоємців мають бути подані нотаріусу до видачі свідоцтва про право на спадщину.

За наявності такої згоди спадкоємцеві, який пропустив строк для прийняття спадщини, необхідно подати до нотаріуса за місцем відкриття спадщини заяву про її прийняття (п. 3.17 Глави 10 Розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України).

Натомість, суд зауважує, що доказів звернення ОСОБА_1 до нотаріуса за місцем відкриття спадщини із заявою про її прийняття до матеріалів позову ні позивачем, ні його представником не долучено.

Таким чином, зазначені вище судом обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачу терміну для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Зокрема, позивачу необхідно долучити до позовної заяви докази на підтвердження обставин, які викладені у ній, а саме: надати обґрунтовану постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, докази звернення ОСОБА_1 до нотаріуса за місцем відкриття спадщини із заявою про прийняття спадщини, витяг зі Спадкового реєстру про наявність або відсутність спадкової справи після смерті ОСОБА_3 у відповідній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини та довідку про коло спадкоємців після смерті ОСОБА_3 .

Керуючись ст.ст. 83, 175, 177, 185 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху.

2. Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання ухвали суду для усунення вказаних в ухвалі суду недоліків.

3. Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала суду остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Климчук