Справа № 274/4400/23 Провадження № 2/0274/109/24
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
УХВАЛА

08.02.2024м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд),

розглянувши матеріали заявиОСОБА_1 ,
заінтересовані особи:1) Бердичівська міська рада Житомирської області, 2) ОСОБА_2 , 3) ОСОБА_3
провстановлення факту належності правовстановлюючого документу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась з заявою, у якій просить встановити факт належності правовстановлюючого документу свідоцтва про право власності на житло (кв. АДРЕСА_1 ), яке видане Виконавчим комітетом Бердичівської міської ради народних депутатів Житомирської області згідно розпорядження/наказу від 17.07.1996 р. № 7426, на ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зазначена заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини третьої статті 294 Цивільного процесуального кодексу України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно з пунктом 4 частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог.

Зміст вимог це певна форма захисту, яку просить позивач від суду.

Цей зміст має бути конкретним та зрозумілим:

суду, що б той міг розглянути позовні вимоги та ухвалити зрозуміле рішення, яке може бути виконано;

заінтересованим особам, щоб ті могли надати міркування щодо змісту вимог та докази на їх підтвердження або спростування.

Однак, зміст вимог ОСОБА_1 є незрозумілим, оскільки у них не зазначено, якій саме особі вона просить встановити факт належності правовстановлюючого документу.

Частиною другою статті 318 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що до заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

В своїй ОСОБА_1 зазначає, що 02.03.2023 р. вона звернулась до органу ЦНАП в м. Бердичеві з проханням надати їй дублікат свідоцтва про право власності на житло, однак, представниками органу ЦНАП в м. Бердичеві їй було повідомлено, що наразі дублікати свідоцтва про право власності на житло за 1996 р. не видаються та порекомендували їй звернутись до суду з цим питанням.

Між тим, в порушення частин другої статті 318 Цивільного процесуального кодексу України, ОСОБА_1 не додала до заяви докази, які підтверджують цю обставину (зокрема, докази звернення до органу ЦНАП в м. Бердичеві з метою отримання дублікату свідоцтва про право власності на житло та відмову у його видачі).

Також в заяві ОСОБА_1 посилається на те, що через пошкодження свідоцтва про право власності на житло вона позбавлена можливості подарувати або продати частину свого майна.

Однак так само, в порушення частин другої статті 318 Цивільного процесуального кодексу України, ОСОБА_1 , не додала до заяви доказів, які б підтверджували цю обставину.

Крім того, відповідно до частини четвертої статті 177 Цивільного процесуального кодексу України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою сплачується 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2024 року складає 3 028,00 грн.

Отже, розмір судового збору, який мав бути сплачений ОСОБА_1 , становить 605,60 грн.

Між тим, до заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору або документу, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 318 Цивільного процесуального кодексу України у заяві повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою.

В порушення цієї норми Цивільного процесуального кодексу України у заяві ОСОБА_1 не зазначає, з якою метою вона просить вказаний у заяві факт (зазначає з яких причин через пошкодження свідоцтва, а не з якою метою).

Частиною першою статті 185 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням часу для усунення вказаних вище недоліків.

Керуючись статями 95, 175, 177, 185, 258, 260 та 318 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

1. Заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків заяви десять днів з дня вручення копії ухвали, для усунення недоліків заяви шляхом подання заяви (та її копій для заінтересованих осіб) зі зрозумілим змістом вимог та зазначенням того, з якою метою вона просить вказаний у заяві факт, доказів, які підтверджують обставини, наведені у мотивувальній частині ухвали (у трьох примірниках), документів про сплату судового збору у розмірі 605,60 грн. за такими реквізитами: отримувач коштів ГУК у Жит.обл/ТГ м.Бердичів/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0006825, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101;__________(РНОКПП), Судовий збір, за заявою ОСОБА_1 ), або документу, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.В. Корбут