Центральний районний суд м. Миколаєва
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 січня 2024 року м. Миколаїв
Центральний районний суд м. Миколаєва у складі:
головуючого судді Шолох Л.М.,
при секретарі Хоменко Д.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Миколаївської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом, розподіл домоволодіння в натурі та припинення права на частку в спільному майні,-
У грудні 2021 року до Центрального районного суду м. Миколаєва надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Миколаївської міської ради, у якому просив: визнати за ОСОБА_4 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_5 на частину домоволодіння з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , яку вона прийняла у спадщину за заповітом, але не оформила після смерті матері ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 ; виділити в натурі цю частку у розмірі і в межах згідно розробленого варіанту висновку експерта судової будівельно-технічної експертиза; припинити право спільної часткової власності на домоволодіння з господарськими будівлями і спорудами по АДРЕСА_1 між ОСОБА_1 , ОСОБА_3 і ОСОБА_2 у зв`язку з виділенням частки позивача в натурі з окремими спорудами, визначеними експертним висновком.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.12.2021 року для розгляду цієї справи визначено суддю Шолох Л.М.
Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 04.01.2022 року справу прийнято до свого провадження суддею Шолох Л.М. та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження. Одночасно з цим витребувано у приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Горобченко С.Г. копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .
На виконання цієї ухвали суду надано витребувану спадкову справу №86/2021 заведену після смерті ОСОБА_5 .
Ухвалою суду від 25.11.2022 року витребувано у КП «Миколаївське бюро технічної інвентаризації» інвентаризаційну справу на домоволодіння АДРЕСА_1 .
На виконання цієї ухвали з КП «Миколаївське бюро технічної інвентаризації» суду надано запитувану інвентаризаційну справу.
Ухвалою суду від 15.12.2022 року витребувано у Першої миколаївської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_6 , 1922 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .
На виконання зазначеної ухвали з Першої миколаївської державної нотаріальної контори до суду надійшла відповідь в якій вказано, що запитувана спадкова справа не заводилася, на підтвердження чого надано Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру №71000269.
Ухвалою суду від 24.01.2023 року у справі призначено будівельно-технічну експертизу проведення якої доручено судовим експертам торгівельно-промислової палати Миколаївської області.
08.05.2023 року судовим експертом торгівельно-промислової палати Миколаївської області Лесків С.А. суду надіслано висновок №125-043 судової будівельно-технічної експертизи на підставі чого ухвалою суду від 09.08.2023 року провадження у справі поновлено.
Ухвалою суду від 25.08.2023 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до розгляду по суті.
У судове засідання сторони не з`явилися з невідомих суду причин. Від ОСОБА_7 , яка представляє інтереси позивача ОСОБА_1 , до суду надійшла заява, в якій представник просить провести розгляд справи за її з позивачем присутності, зазначаючи при цьому, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити з врахуванням першого варіанту судової будівельно-технічної експертизи/висновку №125-043 від 20.04.2023 року, проти заочного рішення по справі не заперечує. Відповідачі до суду не з`явилися про причини неявки суду не повідомили, правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалися.
Враховуючи думку представника позивача, який просить розглядати справу за його відсутності, проти заочного розгляду не заперечує, належним чином повідомлення відповідача про дату та час слухання справи, суд відповідно до частини першої статті 280 ЦПК України ухвалив провести розгляд справи у заочному порядку.
Відповідно до наявних у матеріалах цивільної справи та інвентаризаційної справи доказів співвласниками домоволодіння по АДРЕСА_1 , станом на грудень 2016 року, були: ОСОБА_6 (27/100 частки), ОСОБА_2 (22/100), ОСОБА_3 (27/100), ОСОБА_8 (24/100), ОСОБА_9 (22/100).
Частина у праві власності ОСОБА_9 ще у 2012 році була виділена в натурі, домоволодінню присвоєно адресу АДРЕСА_2 .
Відповідно до рішення виконавчого комітету Миколаївської міської ради від 15 жовтня 2020 року № 900 частка ОСОБА_8 (24/100) виділена в окрему адресу ( АДРЕСА_3 ).
Після виділу частки ОСОБА_8 перерахунок часток співвласників проведено не було.
На виконання ухвали суду, судовим експертом Лісків С.А., надано відповідь на питання щодо розміру частки ОСОБА_6 .
Так експертом зазначено, що на момент смерті ОСОБА_6 належало 27/100 частин у праві власності спірного домоволодіння. Надалі, враховуючи виділ внатурі частки ОСОБА_8 , (що призвело до збільшився розміру часток у праві власності інших співвласників) та порядок користування, який склався між співвласниками, судовим експертом визначено реальну частку ОСОБА_6 у праві власності на спірне домоволодіння, яка складає 30/100. Експерт виходив із того, що частки у праві власності інших співвласників становлять ОСОБА_2 31/100, ОСОБА_3 39/100. При цьому питання про розмір часток ОСОБА_2 та ОСОБА_3 судом не вирішується, оскільки ці особи з відповідними вимогами до суду не зверталися та це не є предметом спору у цій справі.
Отже, частка у праві власності, яка підлягає спадкуванню після смерті ОСОБА_6 складає 30/100 або 3/10 частки у справі власності на спірне домоволодіння.
З матеріалів справи слідує, що ОСОБА_6 , яка є бабою позивачки, та яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 . Після її смерті спадкова справа не заводилася.
Однак на час її смерті разом із нею за адресою АДРЕСА_4 проживала її донька ОСОБА_10 (мати позивачки), Також ОСОБА_6 склала заповіт, яким усе належне їй майно, в тому числі частку домоволодіння, що розташоване по АДРЕСА_5 вона заповіла ОСОБА_5 (матері позивачки).
За такого, ОСОБА_5 (мати позивачки) є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_6 , яка прийняла спадщину, а саме 27/100 (після перерахунку 30/100) часток у справі власності на домоволодіння за адресою АДРЕСА_5 у порядку статті 1268 ЦК України.
ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . За заявою позивача у справі ОСОБА_1 (її доньки) було заведено спадкову справу № 86/2021.
Позивач у справі ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_5 . Однак постановою приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Горобченко С.Г. від 18 листопада 2021 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері ОСОБА_5 з огляду на зміну часток співвласників у спірному домоволодінні.
Відповідно до частини першої статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Стаття 1217 Цивільного кодексу України вказує на те, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно із частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
За змістом частин першої та другої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини, як визначено частиною першою статті 1269 ЦК України.
У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (частина перша статті 1261 ЦК України).
Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку про необхідність визнання за позивачкою права власності на 30/100 частин у праві власності на домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 у порядку спадкування після смерті її матері ОСОБА_5 .
Щодо позовних вимог про виділ частки у праві власності внатурі, то суд зазначає таке.
Згідно положень ст. ст. 319, 321 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
За змістом ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.
Згідно ст. 357 ЦК України частки у прав спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом.
Згідно ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.
Відповідно до ч. 1 статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
Звертаючись до суду позивач просить виділити належну їй частку у праві власності на домоволодіння по АДРЕСА_5 внатурі відповідно до варіанту запропонованого судовим експертом у висновку № 125-043 від 20 квітня 2023 року.
За результатами дослідження спірного домоволодіння за адресою АДРЕСА_5 експертом зроблено висновок про наявність технічної можливості виділу частки у праві власності, яка належть позиваччу.
Відповідно до запропонованого експертом варіанту виділу частки 30/100, яка належала ОСОБА_6 та була успадкована у порядку статті 1268 ЦК ОСОБА_5 (мати позивачки) позивачу слід виділити: 1-одноповерховий житловий будинок -1917 року літ «А-1», в складі приміщень: - 1-1 - коридор - пл. 5,5 кв.м.; - 1-2 - кухня - пл. 4,7 кв.м.; 1-3 - житлова - пл. 13,2 кв.м.; - 1-4 - котельня - пл. 2,5 кв.м.; 1-5 - житлова - пл. 15,9 кв.м.; 1-6 - кладова - пл. 4,8 кв.м. Загальна площа -46,60 кв.м. Разом по житловому будинку: пл. 46,60 кв.м.- інв варт. 942 035,0 грн. Надвірні узаконені господарські будови: 1/4 частина №5 - огорожа з воротами 6 473 грн.
Частина друга статті 364 ЦК України у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
З огляду на те, що суд дійшов висновку про необхідність виділу частки позивача 30/100, успадкованої нею після смерті її матері ОСОБА_5 , то відповідно до частини другої статті 364 ЦК України право власності позивача на 30/100 частині у праві власності на спірне домоволодіння слід припинити.
Підсумовуючи викладене, суд дійшов всиновку про обґрунтованість позову та про необхідність його задоволення.
Відповідно до приписів статті 141 ЦПК України судовий збір сплачено під час подачі позову до суду.
Керуючись статтями 5, 12, 13, 18, 79-81, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Миколаївської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом, розподіл домоволодіння в натурі та припинення права на частку в спільному майні задовольнити повністю.
Визнати за ОСОБА_1 право власності у порядку спадкування за законом на 30/100 частин домоволодіння з господарськими будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 після смерті її матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Виділити в натурі із спільної часткової власності в окремий об`єкт нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 , 30/100 частин у праві власності, які складаються з: 1-одноповерховий житловий будинок, 1917 року літ «А-1» загальною площею 46,60 кв.м., у складі приміщень: 1-1 - коридор - пл. 5,5 кв.м.; 1-2 - кухня - пл. 4,7 кв.м.; 1-3 - житлова - пл. 13,2 кв.м.; 1-4 - котельня - пл. 2,5 кв.м.; 1-5 - житлова - пл. 15,9 кв.м.; 1-6 - кладова - пл. 4,8 кв.м.
Припинити право власності ОСОБА_1 на 30/100 частин на домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте Центральним районним судом міста Миколаєва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду або через Центральний районний суд міста Миколаєва протягом тридцяти днів з дня складення повного заочного судового рішення.
Суддя Л.М. Шолох