Справа № 626/644/24
Провадження № 2/626/225/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2024 року м.Красноград

Суддя Красноградського районного суду Харківської області Рибальченко І.Г., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа- Третій віддділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про розірвання шлюбу ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Красноградського районного суду Харківської області із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, який було зареєстровано 02 грудня 2011 року Червонозаводським відділом відділом державної реєстрації актів цивільного стануреєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 650.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно норм ЦПК України існує загальна підсудність справ за місцезнаходженням відповідача (ст. 27 ЦПК України), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст.28 ЦПК України) та виключна підсудність (ст. 30 ЦПК).

У відповідності до положень ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з правилом про підсудність справ за вибором позивача, передбаченим у частині першій статті 28 ЦПК України (правила альтернативної підсудності), позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Тлумачення статей 27, 28 ЦПК України свідчить, що підсудність за вибором позивача (альтернативна підсудність) - це такий вид підсудності, за умовами якої позивачеві надається право за своїм вибором пред`явити позов в один з декількох визначених у законі судів. Разом із тим, правила альтернативної підсудності не позбавляють позивача права звернутися із позовом за правилами загальної підсудності (стаття 27 ЦПК України), оскільки позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу (частина шістнадцята статті 28 ЦПК України). Верховний Суд виходить з того, що право вибору між судами, яким згідно з правилом загальної підсудності і правилом альтернативної підсудності підсудна справа, належить виключно позивачеві.

З урахуванням викладеного, оскільки відповідач ОСОБА_2 , зареєстрована в смт.Слобожанське Кегичівської територіальної громади (колишній Кегичівський район), цей спір належить до територіальної юрисдикції Кегичівького районного суду Харківської області.

Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року "Про утворення та ліквідацію районів", що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави.

Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзацу 3 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Красноградський район Харківської області та утворений Красноградський район (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі територій Зачепилівської селищної, Кегичівської селищної, Красноградської міської, Наталинської сільської, Сахновщинської селищної, Старовірівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів.

Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Красноградський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав.

Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Таким чином, станом на 09.02.2024 року, тобто на момент надходження позовної заяви ОСОБА_1 до Красноградського районного суду Харківської області, територіальна юрисдикція всіх судів розташованих на території України не змінилася, тобто дана справа не підсудна Красноградському районному суду Харківської області, так як місцезнаходження відповідача є територія колишнього Кегичівського району Харківської області, тобто дана справа підсудна Кегичівському районному суду Харківської області.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу необхідно передати за підсудністю до Кегичівського районного суду Харківської області.

Згідно з ч. 3 ст. 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим кодексом підсудністю, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження.

Відповідно до ст.32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються.

Керуючись ст.ст.31,258,260,293, 294, 315 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Передати позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа- Третій віддділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про розірвання шлюбу за підсудністю на розгляд до Кегичівського районного суду Харківської області.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другійстатті 358 цього Кодексу.

Суддя І.Г.Рибальченко