Справа № 930/82/23
Провадження №2-п/930/1/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.02.2024 року м. Немирів

Немирівський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді: Царапори О.П.

при секретарі: Поліщук Р.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні Немирівського районного суду Вінницької області заяву представника ОСОБА_1 , адвоката Піпко Андрія Миколайовича про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 930/82/23, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою, -

В С Т А Н О В И В:

05.01.2024 року на адресу Немирівського районного суду Вінницької області надійшла заява представника ОСОБА_1 , адвоката Піпко Андрія Миколайовича про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 930/82/23, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою, яка мотивована тим, що 27.11.2023 року винесено заочне рішення у справі № 930/82/23, яким задоволено позовну заяву ОСОБА_2 про встановлення порядку користування квартирою.

Відповідач не з`явився в судове засідання, не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, адже не був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не отримував позовну заяву і не знав про існування судової справи, а перебував за кордоном.

В заочному рішення суд зазначив про те, що ОСОБА_3 повідомлялась судовими повістками про дату, час та місце розгляду справи завчасно та належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, яке поверталося на адресу суду із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Безумовно, що суд вживав заходи сповіщення саме тієї особи, яка була вказана позивачем ОСОБА_3 , однак відповідач мав прізвище ОСОБА_4 . Як наслідок, суд викликав судовими повістками неіснуючу особу ОСОБА_3 , тоді як ОСОБА_1 судовими повістками не викликав.

Під час розгляду справи відповідач перебувала за межами України, що підтверджує її паспорт НОМЕР_1 , відмітки в якому вказують на те, що на час винесення заочного рішення вона перебувала за межами України.

Позивач повідомив неправдиві відомості про те, що відповідач чинила йому перешкоди у користуванні спірною квартирою, адже в дійсності відповідач здійснювала зберігання квартири як відповідальний зберігач за актом опису і арешту майна (коштів) боржника від 07.07.2020 року, що додаю. Відповідач не порушував прав позивача, позивач проходив службу в Збройних Силах України, а відповідач перебувала за межами України. Більш того, відповідач стверджує, що позивач не міг 26.10.2022 року звернутись до суду, підтримувати позовну заяву, адже під час участі в бойових діях пропав безвісті, а за твердженнями ряду осіб загинув. Відповідач стверджує, що позовну заяву в дійсності підписав не позивач, в його дружина ОСОБА_5 . При цьому, суд не врахував те, що ОСОБА_5 , яка в заяві від 09.10.2023 року просила «добавити її як законного представника на стороні ОСОБА_2 » за довіреністю не мала права представляти його інтереси у цій справі, адже не є адвокатом, а в справі загального позовного провадження представником може бути виключно адвокат.

Також від суду приховано те, що спірна квартира перебуває під арештом, що підтверджує витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження від 25.03.2020 року, що додаю, за яким все майно ОСОБА_2 перебуває під арештом за постановою про арешт майна № 57033199 від 25.03.2020 року. Згідно листа Немирівського ВДВС № 7401 від 06.04.2020 року стягувачем у виконавчому провадженні № 57033199 є AT «УкрСиббанк». Згідно постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника № 57033199 від 25.03.2020 року спірна квартира описана та арештована та передана на відповідальне зберігання ОСОБА_1 .

Заочним рішенням суд повністю задовольнив позовні вимоги ОСОБА_2 та виділив в його користування ізольовану кімнату площею 10,9 кв. м., а в користування ОСОБА_6 ізольовану кімнату площею 16,3 кв. м. і лоджію площею 7,1 кв. м., проте такі приміщення відсутні в спірній квартирі, а ОСОБА_6 , якій суд виділив в користування певні приміщення, не є її співвласником, адже такими співвласниками є ОСОБА_2 і ОСОБА_1 .

Так, згідно технічного паспорту від 14.02.2020 року спірна квартира має кімнати площею 10,8 кв. м. та 16,3 кв. м. й лоджію площею 6,8 кв. м.

Вирішуючи дану справу суд не витребував матеріали інвентаризаційної справи спірної квартири, не встановив її дійсні ідентифікуючі ознаки, тобто площу, не перевірив можливості виділення у власність позивачу кімнати площею 10,8 кв. м., хоча житлова площа квартири складає 27,1 кв. м., а частка позивача 1/3, тобто 9,0 кв. м.

Дана ситуація сталась через те, що суд не вправі сам збирати докази, а позивач не подав необхідні докази і не звертався з клопотанням про їх витребування.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, від останнього на адресу суду 12.02.2024 року надійшла заява про розгляд справи у його відсутність.

Позивач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви був повідомлений завчасно та належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час та місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

12.02.2024 року від представника позивача, за дорученням, ОСОБА_2 на адресу суду надійшла заява, у якій останні просять розглянути заяву про перегляд заочного рішення у їх відсутність та відмовити у задоволенні заяви відповідача.

Дана заява не приймається судом до розгляду, виходячи із наступного.

Відповідно до положень ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Документами, що підтверджують повноваження адвоката як представника є довіреність або ордер, виданий відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність"(ч. 4 ст. 62 ЦПК України).

Вимогами ст. 131-2 Конституції України передбачено, що незалежність адвокатури гарантується.

Вищезазначене дає підстави для висновку, що представник позивача ОСОБА_5 за довіреністю не є особою, яка має право на підписання заяви від імені позивача та не може здійснювати представництво інтересів позивача у цивільній справі, оскільки ця цивільна справа відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України не відноситься до малозначних і розглядається в загальному позовному провадженні.

Дослідивши заяву та додані документи, матеріали цивільної справи, що стосуються даної заяви, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Заочним рішенням Немирівського районного суду Вінницької області від 27.11.2023 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою задоволено.

Встановлено порядок користування квартирою за адресою АДРЕСА_1 , а саме:

- виділено ОСОБА_2 у користування: Ізольовану кімнату площею 10,9 кв.м., за планом квартири під АДРЕСА_2 ;

- виділено у користування ОСОБА_6 , ізольовану кімнату площею 16,3 кв.м., (за планом № 7) і лоджією площею 7,1 кв.м, яка розташована поряд з житловою кімнатою (за планом № 8).

в спільному користуванні співвласників залишити кухню, коридор, ванну кімнату та туалет.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви в сумі 1073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 (шістдесят) копійок.

Згідно з ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналіз змісту ст. 288 ЦПК України дає підстави вважати суду, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин: перша - відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; друга - докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

При цьому, наявність цих двох підстав для скасування заочного рішення є обов`язковою.

Згідно з листом Верховного Суду України від 01.05.2007 року «Практика ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах», правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ЦПК України, зокрема якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Під час розгляду справи відповідач перебувала за межами України, що підтверджує її паспорт НОМЕР_1 , відмітки в якому вказують на те, що на час винесення заочного рішення вона перебувала за межами України.

Як вбачається з матеріалів справи, судові повістки про виклик до суду відповідач не отримувала, конверти повернуто до суду із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Крім того, доводи відповідача, викладені у заяві про скасування заочного рішення, є істотними для вирішення справи і підлягають відповідній правовій оцінці для правильного її вирішення. Разом із цим, на даній стадії суд не надає правову оцінку доказам по суті справи, на які посилається відповідач у своїй заяві.

За правилами п. 2 ч. 2 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Зважаючи на предмет позову, складність справи, суд вважає за доцільне призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 87, 121, 127, 287, 288 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника ОСОБА_1 , адвоката Піпко Андрія Миколайовича про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 930/82/23, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою задовольнити.

Скасувати заочне рішення Немирівського районного суду Вінницької області від 27.11.2023 року, ухвалене у цивільній справі № 930/82/23, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою.

Цивільну справу № 930/82/23, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою призначити до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Підготовче судове засідання призначити на 27.03.2024 року о 10:00 год. в приміщенні Немирівського районного суду Вінницької області (м. Немирів, вул. Шевченка, 27).

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя О.П. Царапора