У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючої судді Логойда І.В., за участю секретаря судового засідання Янцо М.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у цивільній справі №308/21308/23 за заявою ОСОБА_1 , де заінтересована особа: ІНФОРМАЦІЯ_1 , про встановлення факту родинних зв`язків,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.12.2023 у цивільній справі №308/21308/23 задоволено заяву ОСОБА_1 , де заінтересована особа: ІНФОРМАЦІЯ_1 , про встановлення факту родинних зв`язків та ухвалено встановити факт, що має юридичне значення, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

31.01.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у вказаному судовому рішенні, вказавши, що в рішенні суду було допущено описку, а саме вказано заінтересовану особу « ІНФОРМАЦІЯ_1 », замість вірного « ІНФОРМАЦІЯ_4 ». Зазначає, що дана описка унеможливлює належне виконання судового рішення, оскільки Ужгородський районний центр комплектування та соціальної підтримки відмовляється приймати від нього документи для отримання грошової компенсації за загиблим сином, так як він не є на даний час Ужгородським об`єднаним міським військовим комісаріатом як зазначено в рішенні №308/21308/23, де вказаний як заінтересована особа.

У зв`язку з наведеним та на підставі ст. 269 ЦПК України просить суд виправити описку, допущену в рішенні Ужгородського міскрайонного суду Закарпатської області від 26.12.2023 у справі №308/21308/23 за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних зв`язків та перший абзац резолютивної частини рішення викласти в такій редакції: «Заяву ОСОБА_1 , де заінтересована особа: Ужгородський районний центр комплектування та соціальної підтримки про встановлення факту родинних зв`язків задовольнити», а четвертий абзац викласти в редакції: «Заінтересована особа: ІНФОРМАЦІЯ_4 ».

Учасники справи у судове засідання не з`явилися, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. При цьому у прохальній частині поданої заяви про виправлення описки в судовому рішенні заявник просить розглянути заяву без його участі, зазначивши, що вимоги підтримує в повному обсязі.

Розглянувши вказану заяву та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

За змістом вказаної статті описка це мимовільна (випадкова) помилка в рішенні, яка допущена при його викладенні. Описка це також помилка у правописі, у розділових знаках, у смисловому викладенні речення. Тому описками є мимовільні, граматичні, орфографічні і стилістичні помилки, які викликають неточне викладення змісту рішення суду. До них можна віднести викривлення, допущені у прізвищі судді, прізвищі, імені та по батькові сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, неправильні звороти мови, стилістично неправильно складені речення, розділові знаки, якщо вони викривляють дійсний зміст рішення.

Арифметична помилка це помилка у підрахунках. Під поняттям «підрахунок» слід розуміти арифметичні дії: додавання, віднімання, множення, ділення. Описка та арифметична помилка це помилки, які свідчать, що рішення суду є неточним. Виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні здійснюється тим судом, який його ухвалив, не змінюючи сутності цього рішення.

Згідно з пунктом 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Верховний Суд у постанові від 14 січня 2019 року у справі №369/8367/16-ц (провадження №61-10808св18) виходив з того, що описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність. Крім того, виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала від 22 лютого 2017 року у справі №6-788цс16), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Інструмент виправлення описок застосовується з метою оперативного та дієвого усунення помилок технічного характеру в судовому рішенні, тобто таких, що за своєю природою є не юридичними та не процесуальними, а також не впливають на зміст чи порядок виконання судового рішення.

Вивчивши матеріали справи, суд встановив, що при ухваленні рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.12.2023 у цивільній справі №308/21308/23 суд не припустився описки. Рішення суду не містить жодних помилок, які свідчать, що воно є неточним, а також відсутні будь-які викривлення, допущені у найменуванні заінтересованої особи ІНФОРМАЦІЯ_5 , яку заявник зазначив при зверненні до суду із заявою про встановлення факту родинних зв`язків.

Зі змісту доводів заяви про виправлення описки вбачається, що заява фактично спрямована не на виправлення помилки в рішенні, а на зміну її суті, а саме викладення його змісту в резолютивній частині в іншій редакції, що не відповідає змісту та меті ст. 269 ЦПК України.

Враховуючи наведене, оскільки при ухваленні рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.12.2023 у цивільній справі №308/21308/23 суд не припустився описки, а наведені доводи заявника не свідчать про наявність у судовому рішенні описки, виправлення якої може бути здійснено в порядку, передбаченому ст. 269 ЦПК України, суд дійшов висновку, що у задоволенні вимог заяви про виправлення описки слід відмовити.

Разом з тим, суд констатує, що основною конституційною засадою судочинства, серед іншого, є обов`язковість судового рішення (п. 9 ч. 2 ст. 129 Конституції України), що є однією із важливих складових принципу правової визначеності, а також права на справедливий суд, закріпленого, зокрема, у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Статтею 18 ЦПК України визначено, судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.12.2023 у цивільній справі №308/21308/23 встановлено факт, що має юридичне значення, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а відтак, у контексті наведених положень національного законодавства, воно є обов`язковим для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягає виконанню на всій території України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 260, 261, 269, 352-354 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у цивільній справі №308/21308/23 за заявою ОСОБА_1 , де заінтересована особа: ІНФОРМАЦІЯ_1 , про встановлення факту родинних зв`язків відмовити.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області І.В. Логойда