Справа № 454/2349/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 січня 2024 року Сокальський районний суд Львівської області у складі:

головуючого - судді Фарина Л. Ю. ,

за участю секретаря Кочмар Н.-Г.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сокалі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Сокальської міської ради, третьої особи: Сокальської державної нотаріальної контори Червоноградського нотаріального округу про визначення додаткового строку для прийняття,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся в суд з даним позовом до відповідача, в якому вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його рідний брат ОСОБА_2 , який до дня смерті проживав один у с.Теляж, Червоноградського району. Після смерті брата відкрилась спадщина, інших спадкоємців, які б могли подати заяву на подання згоди для прийняття позивачем спадщини за законом немає, брат одружений не був та не мав дітей.

В даний час у позивача виникла необхідність оформити право власності на спадкове майно, однак у нотаріальній конторі йому відмовлено в цьому, у зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини зазначає те, що був мобілізований та перебував на військовій службі більше року починаючи з 26.02.2022р. Просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті батька строком у два місяці.

В запереченнях на позовну заяву, поданих адвокатом Огорілко Ю.В. в інтересах третьої особи ОСОБА_3 , представник просить відмовити у позові, оскільки такий є безпідставний та надуманий. Зазначає, що померлий ОСОБА_2 являється рідним братом позивачу та ОСОБА_3 . За життя брат склав заповіт, яким все своє майно заповів сестрам - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , однак остання відмовилася від своєї частки в майні на користь ОСОБА_3 , яка в свою чергу прийняла спадщину у встановленому законом порядку. Звертаючись до суду із даним позовом позивач намагається поновити строк на прийняття спадщини як спадкоємець першої черги за законом, однак право на спадкування у нього немає, а тому позовні вимоги не підлягають до задоволення.

Позивач в судове засідання не прибув, однак подав в суд заяву в якій просить розгляд справи проводити без його участі, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, попередньо на адресу суду надійшла заява про розгляд справи у відсутності їхнього представника, вирішення даного питання покладає на розсуд суду.

Представник третьої особи Сокальської державної нотаріальної контори Львівської області в судове засідання не прибув, надала суду заяву про розгляд справи у його відсутності, вирішення даної справи покладає на розсуд суду.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не прибула, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, проти позову заперечує.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові матеріали справи суд приходить до наступного висновку.

Як встановлено в судовому засіданні із копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 61 рік.

Позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , його батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , що встановлено копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 .

Третя особа ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , та є рідною сестрою позивача і померлого ОСОБА_2 , що не оспорюється ніким із учасників справи.

Із матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповів все своє майно в рівних частках своїм сестрам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що стверджується копією заповіту, посвідченого секретарем Телязької сільської ради та довідкою Сокальської міської ради від 06.03.2023р.

Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що зазначено у ч.3 ст.1272 ЦК України.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Як вбачається з позовної заяви ОСОБА_1 пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, пов`язаних з неможливістю реалізувати своє право, у зв`язку із введенням в державі воєнного стану, та перебування на військовій службі більше одного року, що підтверджується відповідними доказами (витяг із наказу від 15.05.2023р. та довідками військовослужбовця).

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Як було встановлено лише в ході розгляду справи ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповів все своє майно в рівних частках своїм сестрам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

ОСОБА_3 звернулася із заявою до державного нотаріуса Хома В.О. про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 як спадкоємець за заповітом.

На підставі її заяви проведено реєстрацію спадкової справи, про що свідчить витяг про реєстрацію в спадковому реєстрі від 07.03.2023р.

Третя особа ОСОБА_3 є спадкоємцем за заповітом, яка звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не відмовлялася від спадщини, на підставі її заяви проведено реєстрацію спадкової справи а отже, вона вважається такою, що прийняла спадщину.

Позивач ОСОБА_1 відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, вважається таким, що не прийняв її, разом із спадкодавцем не був зареєстрований та не проживав, тому позивач, як спадкоємець не прийняв своєчасно спадщину, та відповідно не набув права на спадкове майно.

Звертаю також увагу, що згідно пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом ОСОБА_1 єдиним відповідачем зазначив Сокальську міську раду Червоноградського району Львівської області.

Однак як встановлено в ході розгляду справи ОСОБА_3 оформила спадкові права щодо майна після померлого брата ОСОБА_2 , отже, вирішення позову у даній справі по суті безпосередньо стосується її прав, законних інтересів та обов`язків, та наполягає на відмовлені у позовних вимогах, остання до участі у даній справі в якості відповідача (співвідповідача) не була залучена, відповідного клопотання позивачем заявлено не було.

За заявою ОСОБА_3 її було залучено у справі в якості третьої особи, при цьому процесуальний статус відповідача і третьої особи за своїм змістом, процесуальними правами та обов`язками є різними.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті чи для закриття провадження у справі. За результатами розгляду справи суд відмовляє у позові до неналежного відповідача та приймає рішення щодо суті заявлених до належного відповідача вимог (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц (пункт 40), від 12.12.2018 у справі № 372/51/16-ц ) пункт 31.10), від 30.01.2019 у справі № 552/6381/17 (пункт 39).

Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову (постанова Верховного Суду від 29.08.2019 у справі № 642/6181/16-ц).

Враховуючи вищенаведене та беручи до уваги, що позивачем не надано належних доказів, що у нього виникло право на обов`язкову частку в спадковому майні, оскільки його сестра як спадкоємець за заповітом прийняла спадщину, суд також звертає увагу, що позовні вимоги пред`явлені до неналежного відповідача, тому приходить до висновку про відмову у задоволенні позову.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 10, 11, 13, 133, 137, 141, 258, 259, 263- 265, 354 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Сокальської міської ради, третьої особи: Сокальської державної нотаріальної контори Червоноградського нотаріального округу про визначення додаткового строку для прийняття -відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Львівського Апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб - адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Головуючий: Л. Ю. Фарина