Єдиний унікальний номер 133/4203/23
Номер провадження 2/133/385/24
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

07.02.24 м. Козятин

Козятинський міськрайонний суд Вінницької області

В складі:

Головуючого судді Щерби Н.Л.,

за участю секретаря Білокура Д.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача - адвокат Молявчик Олексій Валерійович, до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Молявчик Олексій Валерійович звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій просить суд визначити позивачу - ОСОБА_1 додатковий строк терміном на два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 її син вчасно прийняв спадщину та оформив право на земельну частку (пай). Інше спадкове майно ним не успадковувалося. ІНФОРМАЦІЯ_2 син спадкодавиці - ОСОБА_4 помер, спадщину після нього прийняв його син - ОСОБА_2 . При житті ОСОБА_3 склала заповіт на ім`я позивача ОСОБА_1 . Проте, отримати в органах нотаріату свідоцтво про право на спадщину на спадкове майно позивач не може, оскільки нею було пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Представник позивача зазначає, що позивач не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вона не знала про існування заповіту на її ім`я. Також поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини просить врахувати її юридичну необізнаність. Вважає, що позивач пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини із поважних причин, у зв`язку з чим вимушений звернутись до суду із вказаним позовом.

Ухвалою суду від 09 січня 2024 року було відкрите провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1 та її представник - адвокат Молявчик О.В. у підготовче засідання не з`явилися, проте від представника позивача на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи без їхньої участі, та про підтримання вимог, викладених в позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_2 у підготовче засідання не з`явився, проте на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без його участі та про визнання позовних вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

У зв`язку з неявкою в підготовче засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалося.

Відповідно до ч.1. ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Частиною 3 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи, надані сторонами та долучені до матеріалів справи письмові докази, правові норми, що регулюють дані правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги слід задовольнити повністю з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Козятинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Козятинського управління юстиції у Вінницькій області.

Позивач є спадкоємцем за заповітом на спадкове майно - житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку біля нього, яке залишилося після смерті ОСОБА_3 , оскільки останньою за життя було складено заповіт від 30 листопада 2020 року, який посвідчено секретарем виконавчого комітету Комсомольської сільської ради Козятинського району Вінницької області та зареєстровано в реєстрі за № 275, на ім`я позивача ОСОБА_1 .

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №75175517 від 18 грудня 2023 року після смерті ОСОБА_3 04 лютого 2014 року заведено спадкову справу №12/2014 та видано свідоцтва про право на спадщину за номерами у спадковому реєстрі №56242787 від 26 червня 2014 року, №56242788 від 26 червня 2014 року, №56242792 від 26 червня 2014 року.

ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , по день смерті постійно була зареєстрована в АДРЕСА_1 , одна, що підтверджується довідкою №770 від 02 вересня 2020 року.

Рішенням Козятинського міськрайсуду Вінницької області від 22 травня 2006 року за ОСОБА_3 визнано право власності на спадкове майно, а саме на житловий будинок з погосподарськими будівлями до нього, розташований по АДРЕСА_1 .

Приватним нотаріусом Хмільницького районного нотаріального округу Барською І.О. 18 грудня 2023 року позивачу відмовлено в прийнятті її заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в зв`язку з пропуском нею строку для її подання.

Як вбачається з копії матеріалів спадкової справи №12/2014 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем майна померлої, а саме житлового будинку АДРЕСА_1 та земельну ділянку біля нього, за заповітом, інших спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадковому майні, немає.

Згідно частини першої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до вимог ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третястатті 46 цього Кодексу).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, відповідно до наведених вище положень цивільного законодавства України для набуття прав щодо вступу в спадщину, на спадкоємця покладається вимога подати відповідну заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17, в якій зазначив, що необізнаність спадкоємця щодо порядку та строків прийняття спадщини є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питань про важливість причини пропуску строки для прийняття спадщини потрібно знати свободу заповіту як основний принцип спадкового права.

Крім того, у постанові КЦС ВС від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19 Верховний Суд зробив висновок, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вимоги позивача про надання їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини суд вважає обґрунтованими, а причини пропуску строку на прийняття спадщини, поважними.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Таким чином суд, з метою захисту прав спадкоємця на спадщину, вважає можливим задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, визначивши позивачу додатковий строк терміном два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1216, 1217, 1222, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», статтями 76, 81, 141, 247, 263-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Прийняти визнання позову відповідачем.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , додатковий строк терміном на два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , який починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони по справі:

позивач: ОСОБА_1 , яка проживає в АДРЕСА_2 , реєстраційний номер картки платника податків НОМЕР_3 ;

представник позивача : адвокат Молявчик Олексій Валерійович, який знаходиться за адресою: м. Вінниця, вул. Визволення, 8, офіс 30, повноваження якої підтверджуються ордером серії АВ № 1069809;

відповідач: ОСОБА_2 , який проживає в АДРЕСА_3 , реєстраційний номер картки платника податків невідомий.

Суддя: