Провадження № 2/752/99/24
У Х В А Л А

05 квітня 2024 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.,

за участі секретаря судового засідання Давиденко С.Р., вирішивши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Бєлашко Олександри Олександрівни про відвід головуючого судді Плахотнюк Катерини Григорівни від розгляду справи №752/13642/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне територіальне управління юстиції у місті Києві про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання квартири спільною сумісною власністю та визнання права власності на частину квартири,

встановив:

у провадженні судді Голосіївського районного суду міста Києва Плахотнюк К.Г. з 05.07.2018 року перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне територіальне управління юстиції у місті Києві про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання квартири спільною сумісною власністю та визнання права власності на частину квартири.

Справа розглядається за правилами загального позовного провадження, підготовче провадження закрито 27 вересня 2023 року.

Продовження судового розгляду зазначеної вище справи, після повернення суду 06.03.2024 року з нарадчої кімнати призначено на 05.04.2024 року.

05.04.2024 року представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Бєлашко О.О заявила про відвід головуючого судді Плахотнюк К.Г. від подальшого розгляду справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне територіальне управління юстиції у місті Києві про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання квартири спільною сумісною власністю та визнання права власності на частину квартири.

В обґрунтування заявленого відводу адвокат Бєлашко О.О., як представник відповідача ОСОБА_1 послалася на порушення суддею процесуального закону, а саме ч. 2 ст. 244 та ч. 7 ст. 81 ЦПК України, а саме суддя повернулася з нарадчої кімнати без постановлення ухвали та потребувала з`ясування питання хто оплачував спірну квартиру і хто здійснював користування нею ж, чим самостійно ініціювала збирання доказів.

У судовому засіданні 05.04.2024 року представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Бєлашко О.О. заяву про відвід підтримала.

Відповідач ОСОБА_1 підтримав заяву його представника про відвід головуючого судді.

Представник позивачки ОСОБА_2 - адвокат Шейко О.О. та позивачка ОСОБА_2 заперечували щодо задоволення заяви представника відповідача ОСОБА_1 - адвокат Бєлашко О.О. про відвід.

Так, відповідно до положень ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як передбачено вимогами ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Отже, за умовами ч. 3 ч. 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

Положеннями ч.ч.1-3 ст. 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Так, судом встановлено, що справа №752/13642/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне територіальне управління юстиції у місті Києві про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання квартири спільною сумісною власністю та визнання права власності на частину квартири перебуває у провадженні судді Плахотнюк К.Г. з 02.01.2019 року.

За результатами судового розгляду зазначеної справи 05.03.2024 року суд вийшов до нарадчої кімнати для ухвалення рішення, з повідомленням учасників справи про орієнтовний час його проголошення, однак суд повернувся з нарадчої кімнати без проголошення рішення з метою з`ясування питання щодо утримання майна з приводу якого заявлено спір та використання.

Поставлення питань сторонам у справі щодо зазначених позивачем підстав для позову, в тому числі і до відповідача щодо їх визнання чи заперечення є процесуальною дією.

Звертаючись до суду з позовом, позивачка ОСОБА_2 в обґрунтування заявленого позову зазначала: Після смерті чоолвіка саме я продовжую дбати про цю квартиру, нести витрати на її утримання тощо.».

На підтвердження зазначених обставин позивачкою було надано докази.

Відзив відповідача ОСОБА_1 на позов ОСОБА_2 не містить даних про визнання або ж заперечення зазначених позивачкою ОСОБА_2 підстав для позову - щодо утримання нею квартири з приводу якої заявлено спір.

Питання щодо визнання або ж заперечення відповідачем ОСОБА_1 зазначених вище підстав для позову не було з`ясовано головуючим у справі під час розгляду справи по суті та виникло під час перебування головуючого у справі судді в нарадчій кімнаті.

Під час повернення суду з нарадчої кімнати суд довів до відома учасників справи про рішення щодо повернення з нарадчої кімнати, котре секретарем судового засідання мало бути занесене до протоколу судового засідання, що не було зроблено.

Повертаючись з нарадчої кімнати, головуючий суддя не порушувала питання щодо збирання доказів, а тільки отримання відповіді на поставлені питання перед сторонами.

Отже, зазначені представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Бєлашко О.О. підстави для відводу головуючого судді від подальшого розгляду справи не є свідченням про упередженість судді.

При вирішенні заяви ОСОБА_4 про відвід судді, слід зазначити, що визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

При цьому, аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

Відповідно до положень національного законодавства, зокрема, вимогами ч. 4 ст. 36 ЦПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

За таких обставин, дослідивши заяву адвоката Бєлашко О.О. про відвід судді, подану на стадії судового розгляду справи, зокрема після того, як судом повернувся з нарадчої кімнати, а також, перевіривши матеріали справи, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що заявником не зазначені та не доведені будь-які обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді Плахотнюк К.Г. при вирішенні даної цивільної справи.

Розглянувши заяву про відвід судді Плахотнюк К.Г. дослідивши матеріали справи, вважаю, що заявлений відвід задоволенню не підлягає, оскільки підстав для відводу судді, передбачених вищенаведеними положеннями чинного процесуального законодавства України, не встановлено.

Наразі, приймаючи до уваги, що заява про відвід головуючому судді адвоката Бєлашко О.О. заявлена у день судового засідання, призначеного на 05.04.2024 року така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 182, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, судя, -

ухвалив:

заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Бєлашко Олександри Олександрівни про відвід головуючого судді Плахотнюк Катерини Григорівни від розгляду справи №752/13642/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне територіальне управління юстиції у місті Києві про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання квартири спільною сумісною власністю та визнання права власності на частину квартири, залишити без задоволення.

Продовжити судовий розгляд справи №752/13642/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне територіальне управління юстиції у місті Києві про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання квартири спільною сумісною власністю та визнання права власності на частину квартири, під головуванням судді Плахотнюк К.Г. у судовому засіданні 28 серпня 2024 року о 17 00 год. (за адресою АДРЕСА_1 ).

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Заперечення на ухвалу суду можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Плахотнюк К.Г.