Справа № 515/1919/23
Провадження № 2-о/513/26/24
Саратський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

09 лютого 2024 року Суддя Саратського районного суду Одеської області Бучацька А.І., вивчивши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Тузлівська територіальна громада Білгород-Дністровського району Одеської області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу,

У С Т А Н О В И Л А:

06 грудня 2023 року заявниця звернулась до Татарбунарського районного суду Одеської області з заявою, в якій просить встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , державного акту на право власності на земельну ділянку серії ІІ-ОД № 084448, виданого Вишнівською сільською радою 22 лютого 2000 року на ім`я ОСОБА_1 .

Заяву обґрунтувала тим, що 22 лютого 2000 року їй на підставі рішення ХІІІ сесії ХХІІІ скликання Вишнівської сільської ради Татарбунарського району Одеської області від 10 лютого 2000 року № 59 було видано державний акт на право приватної власності на землю серії ІІ-ОД № 084448.

У 2023 році вона звернулася до державного реєстратора щодо державної реєстрації зазначеної земельної ділянки, але їй відмовили через те, що в державному акті неправильно зазначено її по батькові ОСОБА_2 , а вона ОСОБА_3 .

Розпорядженням в.о. голови Татарбунарського районного суду Одеської області Дем`янової О.А. від 06.12.2023 року заяву передано до Саратського районного суду Одеської області.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.01.2024 року головуючою суддею у справі визначено суддю Бучацьку А.І.

Вивчивши заяву та додані до неї документи, приходжу до таких висновків.

Частиною 3 статті 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Загальні вимоги до змісту позовної заяви визначені частиною 3 ст.175 ЦПК України.

Відповідно до ст. 318 ЦПК України у заяві про встановлення фактів, що мають юридичне значення повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Проте, зміст заяви не відповідає вимогам як частини 3 статті 175 так і статті 318 ЦПК України.

Так, в заяві не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заінтересованої особи, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків заявниці за його наявності або номер і серію паспорта; не зазначені докази, що підтверджують факт, який просить встановити заявниця (рішення Вишнівської сільської ради Татарбунарського району Одеської області від 10 лютого 2000 року № 59, тощо); довідки щодо неможливості виправлення помилки в державному акті.

У листі Верховного Суду України від 01.02.2012 року роз`яснено: "Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення" роз`яснено, що "вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ст. 119 ЦПК, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим ст. 258 цього Кодексу.

Важливе значення має вимога про обов`язкове зазначення у заяві мети встановлення юридичного факту, оскільки мета дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне він правові наслідки. У заяві необхідно також вказати причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, та навести докази його існування. З урахуванням зазначеної в заяві мети, суд визначає коло осіб, які можуть бути залучені до участі у справі.

Заявниками у справі про встановлення факту належності правовстановлюючого документу можуть бути: особа - власник правовстановлюючого документа, якій необхідно довести належність цього документа їй; спадкоємці померлої особи - власника цього документа для оформлення спадкових прав; утриманці померлого для одержання пенсії; прокурор у порядку статей 45, 46 ЦПК; інші особи, які заінтересовані у встановленні факту. Для порушення в судах справ про встановлення належності правовстановлюючих документів необхідно подавати заяву з доказами того, що цей документ належить заявнику і що організація, яка його видала, не може внести до нього відповідні виправлення. У цих справах суд встановлює належність особі правовстановлюючих документів, а не тотожність прізвища, імені, по батькові, неоднаково названих у різних документах, неприсвоєння чи залишення одного з них.

Якщо у заяві про встановлення факту належності документу не зазначено, якими доказами він підтверджується, або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя відповідно до ст. 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави для залишення заяви без руху і надає заявникові строк для усунення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу".

Крім того всупереч ч.2 ст. 95 ЦПК України до заяви додані копії документів які не засвідчені належним чином.

Частиною 5 ст. 94 ЦПК України встановлено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За встановлених обставин суд вважає за необхідне заяву залишити без руху, надавши заявниці строк для усунення недоліків.

Якщо заявник у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі ч.3 ст. 185 ЦПК України заява буде вважатися неподаною і буде йому повернута.

Керуючись ст. ст.175, 177, 185, 318, 258-261 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Тузлівська територіальна громада Білгород-Дністровського району Одеської області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу - залишити без руху, надавши заявниці строк для усунення недоліків протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. І. Бучацька