У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/ про передачу справи до іншого суду/

02 лютого 2024 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: П`ята київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Солом`янського районного суду м.Києва з позовом до Київської міської ради, третя особа: П`ята київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 23 січня 2024 року позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк на усунення недоліків.

29 січня 2024 року до суду від позивача надійшла позовна заява у новій редакції.

Дослідивши матеріали позову, вбачається, що останній слід направити за підсудністю до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області, виходячи з наступного.

Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Аналогічні положення закріплені в частині 1 статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Територіальна підсудність - це компетенція із розгляду справ однорідними судами залежно від території, на яку поширюється їх юрисдикція.

Основними видами територіальної підсудності є, зокрема загальна, альтернативна та виключна.

Види підсудності передбачають в одних випадках пільги сторонам при виборі суду, в інших - створення найсприятливіших умов для вирішення справи, забезпечення незалежності та неупередженості суду, захист прав заінтересованих осіб.

Загальна територіальна підсудність встановлюється як загальне правило і застосовується у тому випадку, коли вона не змінена або доповнена іншим видом територіальної підсудності.

Відповідно до ст.1 ЦПК України цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

відповідно до ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до ч. 1 ст. 190 ЦК України, майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Вимоги щодо виключної підсудності унеможливлюють застосування інших правил територіальної підсудності, крім тих, які встановлені процесуальним законом для відповідної категорія справ.

З урахуванням викладеного на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна (лист Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10.07.2012 № 6-47/0/9-12).

Крім того, пункт 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №3 від 01.03.2014 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» роз`яснює, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд у постанові Великої палати від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18.

Відтак, оскільки заявлений позов стосується питання визначення додаткового строку для прийняття спадщини, до складу якої увійшло нерухоме майно, то цей позов повинен розглядатися за правилами виключної підсудності, встановленими ст. 30 ЦПК України.

Позивачем у позовній заяві зазначається, що до складу спадщини увійшли: земельна ділянка площею 0,0323 га для ведення особистого селянского господарства адреса: АДРЕСА_1 , земельна ділянка, кадастровий номер :02:009:0112; земельна ділянка площею 0,15 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) адреса: АДРЕСА_1 , земельна ділянка, кадастровий номер :02:009:0057 та житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами загальною площею 64,7 кв.м., житловою площею 50,5 кв. АДРЕСА_1 .

Місцезнаходження майна відноситься до територіальної юрисдикції Лутугинського районного суду Луганської області.

Таким чином, справа не підсудна Солом`янському районному суду м. Києва.

Водночас, згідно з Розпорядженням Голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02.09.2014 №27/0/38-14 розгляд справ, підсудних Лутугинському районному суду Луганської області, здійснюється Білокуракинським районним судом Луганської області.

Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів",враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Верховний суд розпорядженням від 06.03.2022 № 1/0/9-22 змінив територіальну підсудність судових справ Білокуракинського районного суду Луганської області на Першотравенський міський суд Дніпропетровської області.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною першою ст. 32 ЦПК України встановлено, що спори між судами про підсудність не допускаються.

Враховуючи викладене, справа підлягає передачі до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області / 52800, Дніпропетровська обл.., м. Першотравенськ, вул.Шахтарської Слави, 16 /.

Керуючись ст.ст. 27, 30, 31 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: П`ята київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини передати на розгляд до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області / 52800, Дніпропетровська обл.., м. Першотравенськ, вул.Шахтарської Слави, 16 / за підсудністю.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: І.А. Усатова