Справа № 461/9719/21
Провадження № 6/461/14/24
У Х В А Л А

19.02.2024 року місто Львів Галицький районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді Стрельбицького В.В.,

за участю секретаря судового засідання Рожко Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові заяву представника Акціонерного товариства «Ідея Банк» про поворот виконання рішення суду у цивільній справі за позовом

позивач (стягувач) ОСОБА_1

(адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ),

в інтересах якого діє

представник позивача адвокат Качмар Іван Остапович

( АДРЕСА_2 )

до

відповідач (боржник) ? Акціонерне товариство «Ідея Банк»

(адреса: 79008, м. Львів, вул. Валова,11, ),

представник позивача Трофімова Лариса Анатоліївна

(адреса: 79008, м. Львів, вул. Валова,11, ).

про стягнення коштів,

встановив:

Фактичні обставини справи, суть клопотання та дані про особу, яка його заявила,

суть питання, яке вирішується судом.

До Галицького районного суду м. Львова надійшла заява представника відповідача ОСОБА_2 про поворот виконання судового рішення у цивільній справі № 461/9719/21 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Ідея Банк» про стягнення коштів.

Обґрунтовуючи подану заяву, представник відповідача вказує, що 05.04.2022 року Галицьким районним судом м. Львова ухвалено рішення у наведеній вище справі, згідно якого позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано кредитний договір № Z62.00200.003607971від 29.01.2018 року припиненим, у зв`язку з його повним виконанням з 18.09.2019 року. Стягнуто з Акціонерного товариства «Ідея Банк» на користь ОСОБА_1 надміру сплачені кошти за кредитним договором №Z62.00200.003607971 від 29.01.2018 року у розмірі 38277,81 грн. Стягнуто з Акціонерного товариства «Ідея Банк» на користь ОСОБА_1 інфляційні втрати у сумі 5584 грн. 58 коп. та 3 % річних у сумі 2460 грн. Стягнуто з Акціонерного товариства «Ідея Банк» на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 7500 грн. 00 коп. Стягнуто з Акціонерного товариства «Ідея Банк» на користь держави судовий збір у розмірі 992 грн. 40 копійок.

Постановою Львівського апеляційного суду від 27.04.2023 зазначене рішення скасовано та ухвалено нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовлено.

На виконання згаданого рішення Галицького районного суду м. Львова було видано виконавчий лист та приватним виконавцем Баіровою Н.М. відкрито виконавче провадження ВП № 69508615. Банк виконав постанову про відкриття виконавчого провадження та сплатив на рахунок приватного виконавця суми виплат присуджені судом у розмірі 50954,63 грн.

19.08.2022 винесено постанову про закриття виконавчого провадження ВП № 69508615.

З огляду на наведене, заявник просить допустити поворот виконання рішення суду та стягнути з позивача на користь відповідача повернуті кошти за кредитним договором № Z62.00200.003607971 від 29.01.2018 року у розмірі 38277,81 грн., інфляційні втрати у сумі 5584 грн. 58 коп. та 3 % річних у сумі 2460 грн.

Представник заявника у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, згідно якої просить провести розгляд справи за її відсутності.

Представник позивача у судове засідання неодноразово не з`являвся, подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи. Крім того, 22.01.2024 від представника позивача надійшло клопотання про залишення заяви про поворот виконання рішення суду без розгляду.

Вирішуючи питання про можливість розгляду справи за відсутності сторін, суд враховує наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У свою чергу, сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає, серед іншого, у недопущенні зловживань наданими їй правами. Дотримання балансу між інтересами усіх сторін при розгляді справи законодавцем покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством засад та строків розгляду справи.

Суд виходить з того, що клопотання про відкладення розгляду справи подане представником позивача вчетверте, а отже вказаній стороні надано достатньо часу та можливостей реалізувати свої процесуальні права.

Згідно ч.10 ст. 444 ЦПК, заява про поворот виконання розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.

З врахуванням тривалості провадження у справі, забезпечення судом можливості сторонам у повній мірі реалізувати свої процесуальні права, а також того, що представник позивача неодноразово не з`являвся у судове засідання, суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи.

Суд приходить до висновку про наявність законних підстав для вирішення заяви по суті. При цьому, суд наголошує, що основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторони, а неможливість вирішення заяви у відповідному судовому засіданні.

Отже, з врахуванням тривалості провадження, з метою забезпечення розумних строків розгляду у справі, суд вважає, що розгляд справи у відсутності сторін є можливим, а законні підстави для відкладення розгляду справи відсутні.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Мотиви та висновки суду, а також положення закону,

яким керувався суд, постановляючи ухвалу.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 444 ЦПК України, суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він:

1) закриває провадження у справі;

2) залишає позов без розгляду;

3) відмовляє в позові повністю;

4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він:

1) закриває провадження у справі;

2) залишає позов без розгляду;

3) відмовляє в позові повністю;

4) або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він:

1) закриває провадження у справі;

2) залишає позов без розгляду;

3) відмовляє в позові повністю;

4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Згідно ч. 9 ст. 444 ЦПК України, якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Відповідно до частини 5 та частини 6 статті 444 ЦПК України, питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони. До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Оцінюючи клопотання представника позивача (стягувача) про залишення заяви про поворот виконання рішення суду без розгляду, суд виходить з наступного.

Представник позивача (боржника) вказує на те, що заявником не дотримано положень п.1 ч. 1 ст. 183 ЦПК України, згідно яких, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до ч. 4 цієї ж статті, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Згідно ч. 6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Посилюючись на положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», представник позивача (стягувача) залишив поза увагою те, що п. 3 Прикінцевих та перехідних положень наведеного Закону вказує, що офіційні електронні адреси, зареєстровані до набрання чинності цим Законом, вважаються електронними кабінетами і використовуються судом, учасниками справи за правилами та в порядку, що діють після введення в дію цього Закону.

Заява про поворот виконання рішення суду містить дані про офіційну електронну адресу банку, а отже, суд вважає наведені доводи представника позивача безпідставними, а тому їх відхиляє та не вбачає підстав для залишення наведеної заяви без розгляду. До того ж, неможливо не відзначити, що розгляд справи розпочато та рішення суду апеляційної інстанції ухвалено до введення у дію відповідних змін законодавства, якими фактично покладено на сторони додаткові обов`язки, яких не існувало на момент початку розгляду справи.

Крім того, обов`язок щодо реєстрації електронних кабінетів у ЄСІТС, згідно Закону України № 3200-ІХ, виникає поетапно. Так, Законом України № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» передбачено, що саме з 21 лютого 2024 року наявність електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі стане обов`язковою для всіх юридичних осіб приватної форми власності, які беруть участь в цивільних та адміністративних справах.

Розглядаючи подану заяву, суд також враховує наступне.

Конституційний суд України у своєму рішенні від 02.11.2011 № 13-рп/2011 зазначив, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна, оскільки правова підстава для набуття майна відпала.

Отже, поворот виконання - це спосіб захисту прав боржника, який полягає у поверненні йому стягувачем всього одержаного за скасованим рішенням.

За змістом наведених норм закону поворот виконання скасованого рішення суду допускається у разі його фактичного виконання і ухвалення судом нового рішення у справі.

Застосовуючи поворот виконання рішення суду, суд повинен зобов`язати стягувача повернути боржнику безпідставно стягнене з нього за скасованим рішенням.

Судом встановлено, що 05.04.2022 року Галицьким районним судом м. Львова ухвалено рішення у наведеній вище справі, згідно якого позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано кредитний договір №Z62.00200.003607971від 29.01.2018 року припиненим, у зв`язку з його повним виконанням з 18.09.2019 року. Стягнуто з Акціонерного товариства «Ідея Банк» на користь ОСОБА_1 надміру сплачені кошти за кредитним договором № Z62.00200.003607971 від 29.01.2018 року у розмірі 38277,81 грн. Стягнуто з Акціонерного товариства «Ідея Банк» на користь ОСОБА_1 інфляційні втрати у сумі 5584 грн. 58 коп. та 3 % річних у сумі 2460 грн. Стягнуто з Акціонерного товариства «Ідея Банк» на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 7500 грн. 00 коп. Стягнуто з Акціонерного товариства «Ідея Банк» на користь держави судовий збір у розмірі 992 грн. 40 копійок.

Постановою Львівського апеляційного суду від 27.04.2023 зазначене рішення скасовано та ухвалено нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовлено.

На виконання згаданого рішення Галицького районного суду м. Львова було видано виконавчий лист та приватним виконавцем Баіровою Н.М. відкрито виконавче провадження ВП № 69508615. Банк виконав постанову про відкриття виконавчого провадження та сплатив на рахунок приватного виконавця суми виплат присуджені судом та виконавчий збір у розмірі 50954,63 грн.

Наведені обставини підтверджено долученими до справи постановами приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Баірової Н.М. від 27.07.2022 (відкриття) та 19.08.2022 (закінчення).

Також, суду надано копію меморіального ордеру від 29.07.2022 про перерахунок банком коштів у сумі 50 954,63 грн. приватному виконавцю.

Згідно ч. 10 ст. 444 ЦПК України, заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи.

Таким чином, оскільки рішення суду апеляційної інстанції ухвалено 27.04.2023, банком (боржником) не пропущений процесуальний строк звернення до суду з відповідною заявою. Отже, доводи представника стягувача (позивача) у цій частині є безпідставними.

Наведені обставини свідчать про те, що рішення суду, на підставі якого проведено виконавчі дії (стягнення), скасоване, а тому наявні підстави для здійснення повороту його виконання, адже це питання судом апеляційної інстанції вирішено не було.

Згідно ч. 7 ст. 27 ЗУ «Про виконавче провадження», у разі закінчення виконавчого провадження у зв`язку із скасуванням рішення, що підлягало виконанню, або визнання судом виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню, виконавчий збір не стягується, а стягнутий виконавчий збір підлягає поверненню.

До заяви не долучено жодних матеріалів щодо звернення боржника до виконавця з клопотанням про повернення виконавчого збору, як і не надано даних про відмову у задоволенні відповідного клопотання (заяви) або добровільного повернення таких коштів виконавцем боржнику.

Прохальна частина заяви про поворот виконання рішення суду вимог щодо повернення виконавчого збору не містить.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Виходячи з наведеного, суд не вирішує питання щодо повернення виконавчого збору, адже таких вимог заявником не заявлено.

Таким чином, в ході розгляду заяви встановлено, що судом було ухвалено рішення про стягнення з відповідача на користь позивача грошових коштів, яке було виконане банком в процесі виконавчого провадження. У подальшому вказане рішення суду було скасоване і судом апеляційної інстанції відмовлено у задоволенні заявлених вимог.

Наведені обставини засвідчують наявність законних підстав для застосування процедури повороту виконання судового рішення.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що заяву про поворот виконання судового рішення слід задовольнити та зобов`язати ОСОБА_1 повернути на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» стягнуті кошти за кредитним договором № Z62.00200.003607971 від 29.01.2018 року кошти у розмірі 38277,81 грн., інфляційні втрати у сумі 5584 грн. 58 коп. та 3 % річних у сумі 2460 грн.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 260, 444 ЦПК України,

постановив:

Заяву задовольнити.

Допустити поворот виконання судового рішення у цивільній справі №461/9719/21, ухваленого Галицьким районним судом м. Львова 05 квітня 2022 року, про стягнення з Акціонерного товариства «Ідея Банк» на користь ОСОБА_1 коштів за кредитним договором №Z62.00200.003607971 від 29.01.2018 року у розмірі 38277,81 грн., інфляційних втрат у сумі 5584 грн. 58 коп. та 3 % річних у сумі 2460 грн.

Зобов`язати ОСОБА_1 повернути боржнику - Акціонерному товариству «Ідея Банк» стягнуті на виконання судового рішення у цивільній справі № 461/9719/21, ухваленого Галицьким районним судом м. Львова 05 квітня 2022 року, грошові кошти за кредитним договором №Z62.00200.003607971 від 29.01.2018 року у розмірі 38277 (тридцять вісім тисяч двісті сімдесят сім) гривень 81 копійку, інфляційні втрати у сумі 5584 (п`ять тисяч п`ятсот вісімдесят чотири) грн. 58 коп. та 3 % річних у сумі 2460 (дві тисячі чотириста шістдесят) грн.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії ухвали суду.

Сторони у справі (учасники процесу):

позивач ОСОБА_1

(адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ),

представник позивача ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ),

відповідач Акціонерне товариство «Ідея Банк»

(адреса: 79008, м. Львів, вул. Валова,11, )

Головуючий суддя В.В. Cтрельбицький