Дата документу 12.02.2024
Справа № 334/1485/23
Провадження № 2/334/92/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2024 року м. Запоріжжя

Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Бредіхіна Ю.Ю., секретаря Жураківської В.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до відповідача-1 акціонерного товариства «Запоріжгаз», відповідача-2 товариства з обмеженою відповідальністю «Запоріжгаз Збут», відповідача-3 запорізького відділення АТ «Запоріжгаз» про визнання неправомірними дій відповідачів, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди,

установив:

В провадженні Ленінського районного суду м. Запоріжжя перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до відповідача-1 акціонерного товариства «Запоріжгаз», відповідача-2 товариства з обмеженою відповідальністю «Запоріжгаз Збут», відповідача-3 запорізького відділення АТ «Запоріжгаз» про визнання неправомірними дій відповідачів, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди.

Ухвалою суду від 20.03.2023 року у справі відкрито провадження в загальному порядку.

Ухвалою суду від 31.07.2023 року закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до розгляду по суті у судовому засіданні 10.08.2023 року. Після цього суд призначав ще вісім судових засідань для розгляду справи по суті, три з яких не відбулось через неявку позивача та подачу нею відповідних клопотань.

До цього судові засідання відкладались у тому числі через неналежну процесуальну поведінку позивача, яка полягала у порушені порядку надання доказів суду, недотримання нею вимог процесуального законодавства щодо одночасного надсилання таких доказів іншім учасникам.

У судові засідання призначені на 06.12.2023 року, 10.01.2024 року та 12.02.2024 року позивач не з`явилась. Щодо причини неявки в останні два з перелічених засідань будь-яких відомостей суду не надала.

Також, суд наголошує на тому, що сама позивач визнала, що не отримує кореспонденцію за адресою вказаною у позові: АДРЕСА_1 , проте адресу для листування суду також не повідомила. Суд здійснював виклики позивача за допомогою усіх наявних та наданих позивачем засобів зв`язку.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

ЄСПЛ у своїх рішеннях у справах "Осман проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду, за своєю природою, потребує регулювання з боку держави.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша, друга, п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, провадження № 61-4437св20, від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, провадження № 61-15254св20, від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, провадження № 61-2329св20.

Ураховуючи наведене вище, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову ОСОБА_1 без розгляду.

Керуючись статтями 257, 353, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до відповідача-1 акціонерного товариства «Запоріжгаз», відповідача-2 товариства з обмеженою відповідальністю «Запоріжгаз Збут», відповідача-3 запорізького відділення АТ «Запоріжгаз» про визнання неправомірними дій відповідачів, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Запорізького апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.Ю. Бредіхін