Справа № 182/5923/23
Провадження № 2/0182/463/2024
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

24.01.2024 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого-судді Кобеляцької-Шаховал І.О.

секретар Іванова Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Нікополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обгрунтування вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_4 , який до дня своєї смерті проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , яка належала померлому на підставі Свідоцтва про право власності на житло, видане Нікопольським ЖЕО від 29 червня 1998 року і зареєстрованого в Нікопольському КП МБТІ в реєстровій книзі за № 39-9183-2 та договору купівлі-продажу частини квартири, посвідченого приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу. За своє життя, на випадок своєї смерті, чоловік заповіту не залишив. Його спадкоємцями першої черги за законом є вона та їхні діти - відповідачі по справі. Спадщину після смерті батька діти приймати не бажають, у зв`язку з чим до нотаріуса не звертались. Строк для прийняття спадщини в судовому порядку поновлювати не будуть. Вона, як спадкоємець за законом, яка бажає прийняти спадщину, відповідно до діючих норм чинного законодавства та статті 1269, 1270 ЦК України, не встигла у встановлений законом строк (шість місяців) подати заяву до нотаріальної контори щодо прийняття спадщини. Як на підставу невчасного звернення до нотаріуса з заявою, посилається на те, що з 24 лютого 2022 року розпочалась повномасштабна війна російської федерації проти України. Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні було введено воєнний стан. В Україні були закриті всі електронні реєстри, в тому числі, реєстр речових прав на нерухоме майно, реєстр держгеокадастру, спадковий реєстр та інші. Декілька місяців від початку війни нотаріуси в Україні, в тому числі, в місті Нікополі Дніпропетровської області не працювали. Тривалий період повідомлялось, що, у зв`язку з введенням воєнного стану, перебіг строків для вчинення юридично значущих дій призупиняється, тож вона вважала, що строк для подання заяви про прийняття спадщини нею не буде пропущено. З липня 2022 року російські війська почали систематично здійснювати обстріли м.Нікополя та Нікопольського району з важкої артилерії та РСЗВ з протилежного берегу Каховського водосховища та з 10 серпня 2022 року, згідно рішення Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій, місто Нікополь було віднесено до переліку територій, на яких здійснюються бойові дії. Зазначені події співпали зі смертю її чоловіка, яка трапилась несподівано. В умовах постійних обстрілів міста вона за всіма християнськими звичаями та обрядами поховала його за власні кошти. З початком обстрілів міста вона на тривалий час виїхала до родичів в с.Іверське Солонянського району Дніпропетровської області та до міста, майже, не приїжджала. Лише у вересні 2023 року вона звернулась до нотаріальної контори для з`ясування переліку документів, необхідних для оформлення спадщини після смерті чоловіка. В жовтні 2023 року, на підставі поданих нею документів приватному нотаріусу Мігунову С.О., їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії в зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини і прийнято відповідну постанову від 03 жовтня 2023 року. Тому, враховуючи дані обставини, вона змушена звернутися до суду та просить визначити їй додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_4 .

Позивачка в судове засідання не з`явилась, від неї на адресу суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, на задоволенні позову наполягала та просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі (а.с.32).

Відповідачі про розгляд справи були повідомлені належним чином, однак, своїм правом на подання до суду відзиву на позовну заяву не скористалися, при цьому, на адресу суду від них надійшла заява, в якій вони просять розгляд справи проводити за їх відсутності, позовні вимоги визнають та проти задоволення позову не заперечують (а.с.33-34).

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк в шість місяців, який починається з моменту відкриття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини по поважній причині, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

При цьому, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Як встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , про що свідчить актовий запис № 1367, складений 11 липня 2022 року Нікопольським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) (а.с.5). Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала померлому на підставі Свідоцтва про право власності на житло, видане Нікопольським ЖЕО від 29 червня 1998 року і зареєстрованого в Нікопольському КП МБТІ в реєстровій книзі за № 39-9183-2 та договору купівлі-продажу частини квартири, посвідченого приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу (а.с.11-12, 41). Як вбачається з матеріалів спадкової справи, за своє життя на випадок своєї смерті ОСОБА_4 заповіту не залишив, при цьому, з порушенням строків, визначених вимогами чинного законодавства, з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса звернулась позивачка по справі, яка померлому доводиться дружиною (а.с.8). Однак, Постановою від 03 жовтня 2023 року приватний нотаріус Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Мігунов С.О. позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовив, у зв`язку з пропущенням нею строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.9).

Як вбачається з матеріалів справи, позивачка, в обґрунтування заявлених позовних вимог щодо звернення до суду послалась на те, що строк для прийняття спадщини нею було пропущено з поважної причини, а саме: з 24 лютого 2022 року розпочалась повномасштабна війна російської федерації проти України та Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні було введено воєнний стан.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як зазначено у постанові нотаріуса, п.3 постанови КМУ від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на 4 місяці.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався, який діє на час розгляду справи.

На підтвердження причин пропуску строку звернення позивача із заявою про прийняття спадщини зазначено, що вона займалась поховання, а також у зв`язку з постійними повітряними тривогами та ракетними обстрілами території України, зокрема, і міста Нікополя, позивачка не мала змоги подати заяву про прийняття спадщини. Водночас, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану, статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Разом з тим, 25 січня 2023 року Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок. Так, основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються, відповідно до Конституції України та цього Кодексу. Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (ч.2 ст.4 ЦК України).

Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення в особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст.1270 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви які про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитись від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч.1 ст.1273 ЦК України).

Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст.1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте, в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч.2 ст.1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК України).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Отже, виходячи із зазначених правових висновків щодо застосування норм права, які відповідно до вимог ч.4 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є обов`язковими для застосування, позивачка, звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , пропустила шестимісячний строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивачка з вищевказаних поважних причин пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, а тому суд визначає позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.15, 16, 1272 ЦК України, ст.ст.12, 13, 76-81, 89, 95, 141, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_4 .

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал