УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.

за участю секретаря судового засідання Отруби В. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Солом`янська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання наймачів такими, що втратили право користування житлом,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання наймачів такими, що втратили право користування житлом.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 вересня 2021 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 22 вересня 2021 року вказаний позов залишено без руху.

На виконання зазначеної ухвали 01 листопада 2021 року позивачем надано квитанцію про сплату судового збору, та витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища.

02 листопада 2021 року ухвалою суду відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено перше судове засідання на 17 лютого 2022 року о 10-00 год.

17 лютого 2022 року справу було знято з розгляду у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному та відкладено судове засідання на 08 квітня 2022 року об 11-00 год.

08 квітня 2022 року справу було знято з розгляду у зв`язку із зупиненням розгляду справ у відкритих судових засіданнях за участю учасників процесу відповідно до розпорядження голови Солом`янського районного суду міста Києва № 20-ОД від 04 березня 2022 року через триваючу широкомасштабну збройну агресію РФ проти України та запровадження на території України воєнного стану. Наступне судове засідання призначено на 10 жовтня 2022 року о 10-00 год.

10 жовтня 2022 року судове засідання було відкладено на 08 лютого 2023 року об 11-00 год. у зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, про поважність причин неявки суд не повідомили.

08 лютого 2023 року ухвалою суду залучено до участі у справі Солом`янську районну в м. Києві державну адміністрацію в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, та виключено зі складу учасників справи третю особу - Солом`янський районний відділ Головного управління ДМС у м. Києві. Позивач, відповідач та третя особа в судове засідання не з`явилися, про поважність причин неявки сторони суд не повідомили, тому судове засідання було відкладено на 06 червня 2023 року о 10-00 год.

06 червня 2023 року судове засідання було відкладено на 25 вересня 2023 о 12?30 год. у зв`язку з відсутністю у суду відомостей про належне повідомлення учасників справи про дату, час та місце судового засідання.

25 вересня 2023 року судове засідання було відкладено у зв`язку з неявкою в судове засідання сторін по справі та третьої особи, яки були повідомлені про дату, час та місце судового засідання належним чином на підставі пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України, що підтверджується конвертами, які повернулися на адресу суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою», про поважність причин неявки суду не повідомили. Наступне судове засідання було призначено на 29 січня 2024 року о 10?30 год.

27 вересня 2023 року до суду надійшли пояснення третьої особи.

29 січня 2024 року позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином на підставі пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України, що підтверджується конвертом, який повернувся на адресу суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою», про поважність причин неявки суду не повідомив.

Відповідачі в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином шляхом розміщення оголошення на офіційному вебпорталі судової влади України, в порядку частини десятої статті 187 ЦПК України, про поважність причин неявки суду не повідомили.

Третя особа явку свого представника в судове засідання не забезпечила, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, однак у письмових поясненнях представник просила розглядати справу у її відсутність.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом установлено, що справа в провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває з вересня 2021 року.

За період розгляду справи, позивач, будучи повідомленим належним чином про дату, час та місце судових засідань, що підтверджується наявними в матеріалах справи конвертами, які повернулися на адресу суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою», жодного разу не з`явився у призначені судові засідання.

Таким чином, двічі поспіль у судові засідання, які були призначені на 25 вересня 2023 року та 29 січня 2024 року позивач в судові засідання не з`явився. Будь-яких клопотань щодо розгляду справи у його відсутність чи відкладення розгляду справи з поважних причин до суду не подавав.

Згідно із статтею 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, справа тривалий час перебуває на розгляді в суді, її розгляд неодноразово відкладався, позивач, будучи повідомленим про дату і час розгляду справи, двічі поспіль не з`явився у судові засідання, заяву про розгляд у його відсутність не надав.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зі змісту вказаної норми вбачається, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21), від 26 квітня 2023 року у справі № 758/14353/17 (провадження № 61-2650св23).

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Враховуючи викладене, а також той факт, що позивач протягом двох з половиною років перебування справи в провадженні на жодне з шести судових засідань не з`явився, про які повідомлявся належним чином, тобто двічі поспіль не з`явився у судові засідання, з клопотанням про розгляд справи у його відсутність не звертався, суд приходить до висновку про недобросовісне користування стороною позивача своїми процесуальними правами, що призводить до затягування розгляду справи, а тому зважаючи на повторну неявку позивача в судове засідання, позовну заяву слід залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, останній має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

З огляду на викладене, керуючись статтями 13, 223, 257, 260, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Солом`янська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання наймачів такими, що втратили право користування житлом залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна