Головуючий у суді першої інстанції: Ключник А.С.
У Х В А Л А

7 лютого 2024 року місто Київ

справа №759/3256/23

провадження№22-ц/824/3668/2024

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Шкоріної О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду м.Києва від 22 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Святошинського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві УМЮ Міністерства юстиції (м. Київ), Державного підприємства "Сетам", ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведених електронних торгів та застосування наслідків недійсності правочину,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Святошинського районного суду м.Києва від 22 листопада 2023 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Святошинського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві УМЮ Міністерства юстиції (м. Київ), ДП "Сетам", ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведених електронних торгів та застосування наслідків недійсності правочину.

Скасовані застосовані ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 3 березня 2023 року заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_2 на підставі свідоцтва, виданого 22 вересня 2021 року приватним нотаріусом КМНО Журавською М.А. за реєстраційним №340.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати на правничу допомогу у розмірі 26 000 грн..

Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивач ОСОБА_1 21 грудня 2023 року подала апеляційну скаргу в порядку ст.355 ЦПК України.

29 грудня 2023 року Київським апеляційним судом зі Святошинського районного суду м.Києва витребувана справа №759/3256/23 за позовом ОСОБА_1 до Святошинського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві УМЮ Міністерства юстиції (м. Київ), ДП "Сетам", ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведених електронних торгів та застосування наслідків недійсності правочину.

11 січня 2024 року зі Святошинського районного суду м.Києва до Київського апеляційного суду надійшла справа №759/3256/23.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на те, що розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду перевищує 5% розміру її річного доходу за минулий рік. Оскільки вона зареєстрована, як фізична особа - підприємець, нею була подана до Державної податкової служи Декларація про майновий стан і доходи, за 2021 та 2022 роки, з річним доходом "0". Відсутність доходу пов`язана з тривалим розладом здоров`я і неможливістю у зв`язку з цим повноцінно працювати. На підтвердження свого майнового стану надала зареєстровані декларації за 2021 та 2022 роки, виписку з Пенсійного фонду України та медичні довідки.

Розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку, що таке не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно із частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством розмірі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є майновий стан сторони, який суд може врахувати.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ «SHISHKOV v. RUSSIA» від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Зареєстровані декларації ФОП ОСОБА_1 за 2021 та 2022 роки, виписка з Пенсійного фонду України та медичні довідки про тимчасові розлади здоров`я не є належними доказами для звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, оскільки надана інформація не може вважатись достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору та в повній мірі не характеризує майновий стан ОСОБА_1 .. Належних доказів, які підтверджують неможливість сплати судового збору або наявність пільг, ОСОБА_1 не надано, тому клопотання задоволенню не підлягає.

Такими ж документами, наприклад, можуть бути довідки: з служби соціального захисту; про відсутність майна та майнових прав; про доходи за минулий 2022 рік з фіскальних органів; про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї; банківські документи про відсутність на рахунку коштів; довідка фіскального органу про відсутність перелік розрахункових та інших рахунків, тощо. Оскільки таких документів не надано, а надані ОСОБА_1 документи не є достатнім доказом, що підтверджує її майновий стан та перешкоджає сплаті судового збору, а тому підстави для задоволення клопотання відсутні.

Таким чином, апеляційна скарга, яка не може бути прийнята Київським апеляційним судом до провадження, оскільки не відповідає вимогам п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України, оскільки особою, яка подала апеляційну скаргу не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п.6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

При зверненні до суду з позовом ОСОБА_1 сплатила судовий в сумі 13 420 грн. ( том №2 а.с. 66), а тому за подання апеляційної скарги на рішення суду позивач ОСОБА_1 повинна сплатити судовий збір в розмірі 20 130 грн. (13 420 грн. х 150 % = 20 130 грн.).

Враховуючи наведене апелянту ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір в розмірі 20 130 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: ГУК м. Києва у Солом`янському районі 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, рахунок отримувача: UA 0026010; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, код класифікації доходу бюджету 22030101 призначення платежу: судовий збір за позовом (за апеляційною скаргою), ((ПІБ) чи назва установи, організації), Київський апеляційний суд, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, буд.2-а.

Особі, яка подала апеляційну скаргу необхідно надати суду платіжний документ про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліку, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. ст.185, 357 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Святошинського районного суду м.Києва від 22 листопада 2023 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду м.Києва від 22 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Святошинського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві УМЮ Міністерства юстиції (м. Київ), Державного підприємства "Сетам", ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведених електронних торгів та застосування наслідків недійсності правочину - залишити без руху, надати строк для усунення зазначеного недоліку протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Попередити ОСОБА_1 , що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.І. Шкоріна