Справа № 203/4715/23
Провадження № 2/0203/218/2024
УХВАЛА

31.01.2024 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Єдаменко С.В.,

при секретарі Пилипенко А.С.,

за участю позивача ОСОБА_1

представника позивача адвоката Королькова М.В.,

представника відповідача ОСОБА_2

представника третьої особи Сергієнко Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Державної казначейської служби України, третя особа без самостійних вимог Дніпропетровська обласна прокуратура, про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органами досудового слідства, прокуратури та суду,

встановив:

В провадженні Кіровського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Державної казначейської служби України, третя особа без самостійних вимог Дніпропетровська обласна прокуратура, про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органами досудового слідства, прокуратури та суду.

Ухвалою Кіровського районного суду міста Дніпропетровська від 07 грудня 2023 року закрито підготовче провадження у цивільній справі № 203/4715/23 та призначено її до розгляду по суті в судовому засіданні.

В судовому засіданні 31 січня 2024 року представником позивача подана уточнена позовна заява. Уточнення позовних вимог позивачем мотивоване тим, що відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органами досудового слідства, прокуратури та суду здійснюється з урахуванням розміру мінімальної заробітної плати. На час подання позову та закриття підготовчого провадження розмір заробітної плати був меншим, ніж в 2024 році. На час подання позову ОСОБА_1 не міг знати, що розгляд цивільної справи триватиме і в 2024 році, тому не міг уточнити позовні вимоги з урахуванням нового розміру мінімальної заробітної плати

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали необхідність відновлення підготовчого провадження у цивільній справі № 203/4715/23 для вирішення питання про прийняття уточненої позовної заяви.

Представник відповідача та третьої особи без самостійних вимог заперечували проти відновлення підготовчого провадження, оскільки справи вже розглядається по суті, позивач не був позбавлений права збільшити позовні вимоги на стадії підготовчого провадження.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Крім того, п. 1 ч. 1 ст. 189 ЦПК України також встановлено, що остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу є одним із завдань підготовчого провадження.

Як вбачається з положень ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи. Право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для ЄСПЛ природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.

При цьому слід зазначити, що надмірно формальне, бюрократичне застосування правових норм і вчинення дій, що мають юридичне значення, безвідносне врахування їх доцільності, зважаючи на обставини конкретної справи, і необхідності забезпечення ефективного захисту прав, свобод та інтересів у цивільному судочинстві може призвести до порушення права на справедливий судовий розгляд.

До того ж, відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Можливість повернення суду до стадії підготовчого провадження при розгляді справ в порядку цивільного судочинства підтверджується правовою позицією, висловленою Верховним судом у постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 жовтня 2022 р. у цивільній справі № 204/6085/20, в якій зазначено наступне:

«Згідно частини першої статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини другої статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16 грудня 2021 року у справі № 910/7103/21, на яку посилається позивач у касаційній скарзі, зроблено висновок, що:

«відповідно до практики Верховного Суду, яку колегія суддів враховує на підставі частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті».

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Подана позивачем заява про уточнення позовних вимог є за своєю суттю заявою про збільшення позовних вимог, яка полягає в перерахунку розміру відшкодування моральної шкоди з урахуванням зміни розміру моральної шкоди в 2024 році порівняно з 2023 роком (коли була подана позовна заява та закрито підготовче провадження у цивільній справі № 203/4715/23). Подана заява про збільшення позовних вимог не змінює підстав позову та не стосується нових позовних вимог.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» відшкодування моральної шкоди за час перебування під слідством чи судом провадиться виходячи з розміру не менше одного мінімального розміру заробітної плати за кожен місяць перебування під слідством чи судом.

З урахуванням зазначеного, оскільки право на збільшення позивачем позовних вимог Цивільним процесуальним кодексом України передбачено лише в підготовчому провадженні, яке по даній справі вже закрито, то виходячи із завдань цивільного судочинства, з метою сприяння позивачу у реалізації його права на обрання ефективного, на думку позивача, способу захисту його порушених прав, суд дійшов до висновку про необхідність повернення в підготовче провадження.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 200, 259, 260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Відновити підготовче провадження у цивільній справі № 203/4715/23 за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Державної казначейської служби України, третя особа без самостійних вимог Дніпропетровська обласна прокуратура, про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органами досудового слідства, прокуратури та суду.

Ухвала суду оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 261 ЦПК України.

Повний текст ухвали підписано 05.02.2024 року.

Суддя С.В. Єдаменко