Справа № 459/336/23
Провадження № 2/459/43/2023
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2024 року Червоноградський міський суд Львівської області

в складі: головуючого судді Отчак Н.Я.

з участю секретаря Савіцької Б.Б.

представника позивача ОСОБА_1

представник відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Червонограді за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_4 , Червоноградського відділу державної виконавчої служби у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, з участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, що оформлений протоколом проведення електронних торгів, визнання недійсним та скасування рішення і запису про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В :

31.01.2023 позивач ОСОБА_3 звернувся в суд із зазначеним позовом, у якому, враховуючи уточнення до позовних вимог від 13.09.2023, просить визнати недійсними договір купівлі - продажу про придбання ОСОБА_7 квартири, що знаходиться у АДРЕСА_1 загальною площею 49,0 кв.м., який укладений у процедурі проведення електронних торгів з реалізації вищевказаного майна, що оформлений протоколом проведення електронних торгів № 231042 від 25.01.2017, за результатами яких державним виконавцем Червоноградського МВ ДВС ГТУЮ у Львівській області Кінас М. Т. складено акт про проведення електронних торгів від 02.02.2017, які проведені 25.01.2017 ДП «Сетам» із реалізації вищевказаного майна; визнати недійсною та скасувати державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на квартиру, що знаходиться у АДРЕСА_1 , яка зареєстрована в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, номер запису про право власності 19213828 від 27.02.2017, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 34047407 від 27.02.2017; витребувати від ОСОБА_4 квартиру загальною площею 49,0 кв.м, що знаходиться у АДРЕСА_1 .

В обґрунтування вимог зазначив, що 30.12.2015 державним виконавцем ВДВС Червоноградського МУЮ у Львівській області відкрито виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа №1-14/11, виданого Червоноградським міським судом Львівської області 11.06.2012 про стягнення з нього у користь ОСОБА_8 60000 грн матеріальної шкоди, 27 032,76 грн компенсації втрати частини доходів, 2000 грн моральної шкоди. В процесі виконання даного виконавчого документу, з прилюдних торгів здійснено продаж квартири АДРЕСА_2 , яка належала йому на праві приватної власності. Вказує, що прилюдні торги проведені з порушенням встановлених законодавством правил проведення торгів, а саме: ні державний виконавець, ні ДП «СЕТАМ», яким проводилися торги, не повідомили його про проведення таких (торгів). Також оцінювач не проводив огляду майна та державний виконавець не звертався до боржника із вимогою про забезпечення доступу оцінювача до об`єкта для його об`єктивної оцінки. Зазначає, що оцінка нерухомості в рамках виконавчого провадження, є недійсною з підстав не проведення огляду майна. Про результати визначення вартості оцінки майна державний виконавець його не повідомляв, в також не повідомляв і про інші виконавчі дії, які були вчинені у виконавчому провадженні. Вважає, що вартість квартири була заниженою, а тому така ціна реалізації квартири порушує його права та інтереси, як боржника. Крім того, зазначає, що проблеми реалізації даної квартири виникли тому, що ні державний виконавець, ні ДП «Сетам» не повідомило його про проведення таких торгів та передачі на реалізації. У зв`язку з наведеним просить позов задовольнити.

Ухвалою від 16.02.2023 відкрито провадження у даній справі, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження на 27.03.2023.

10.03.2023 відповідач ОСОБА_4 подав відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі та закрити провадження у справі. В обґрунтування зазначив, що проти позову заперечує повністю, такий необґрунтований та безпідставний. Вказав, що в даному позові ОСОБА_3 зазначає підставою позову порушення державним виконавцем Закону України «Про виконавче провадження» та порядку реалізації арештованого майна під час передачі майна на продаж з електронних торгів, порушенні процедури оцінки, арешту майна, штучне заниження вартості квартири, однак предмет позову, який повторно заявлено цій у справі, вже був предметом розгляду у цивільній справі № 459/584/17. Оскільки існує рішення суду, яке набрало законної сили між тими самими сторонами про той самий предмет і з тих самих підстав у цивільній справі № 459/584/17, тому суд має постановити ухвалу про закриття провадження у справі. При цьому просив застосувати строки позовної давності у даній справі.

13.07.2023 представник відповідача Червоноградського відділу державної виконавчої служби у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Павліха В. подав відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. В обґрунтування зазначив, що на виконанні перебувало виконавче провадження про стягнення з ОСОБА_3 в користь ОСОБА_8 60000 грн. матеріальної шкоди, 27 032,76 грн. компенсації втрати частини доходів від заборгованих коштів, з урахуванням величини приросту індексу споживчих цін та 2000 грн. моральної шкоди. 30.12.2015 державним виконавцем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження. 11.01.2016 у виконавчому провадженні винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження. 30.03.2016 здійснено опис та арешт квартири АДРЕСА_2 , що на праві власності належить боржнику ОСОБА_3 . Опис квартири здійснено без входження в дану квартиру за технічною документацією про що складено відповідний акт державним виконавцем. Та обставина, що державний виконавець здійснив опис та арешт майна, вищезазначеної квартири, без проникнення в неї, виникла з недобросовісної поведінки боржника ОСОБА_3 , який діяв недобросовісно, не отримуючи надісланих на його адресу документів виконавчого провадження. 31.03.2016 державним виконавцем винесено постанову про призначення експерта, для участі у виконавчому провадженні ОСОБА_9 , з питань надати письмовий висновок ринкової вартості чи визначити вартість майна, яка є початковою для продажу на конкурентних засадах майна, а саме: вищезазначеної квартири, що належить позивачу. 02.08.2016 на адресу Червоноградського МУЮ у Львівській області надійшов звіт експерта про незалежну оцінку майна, згідно з якою ринкова вартість квартири становила 376 354,00 грн, повідомлення про що, 03.08.2016 державним виконавцем скеровано боржнику. 14.09.2016 на адресу ГТУЮ у Львівській області Червоноградським ВДВС ГТУЮ у Львівській області скеровано заявку на реалізацію квартири для передачі документів на реалізацію до ДП «Сетам». Відповідно до протоколу проведення прилюдних торгів № 218605 від 12.12.2016 торги не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів. Відповідно до протоколу проведення прилюдних торгів № 225591 від 05.01.2017 торги не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів. Згідно із протоколом проведення прилюдних торгів № 2310428 прилюдні торги відбулися 25.01.2017, переможцем яких став ОСОБА_4 02.02.2017 державним виконавцем складено акт про проведення електронних торгів. 03.02.2017 державним виконавцем винесено постанову про закінчення виконавчого провадження. Стверджує, що для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведеня електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Крім цього, просив застосувати строки позовної давності.

16.08.2023 відповідач ОСОБА_4 подав заперечення на заяву позивача про зміну предмета позову та просив застосувати строк позовної давності. При цьому просив розгляд справи проводити у його відсутності.

25.09.2023 представник відповідача Червоноградського відділу державної виконавчої служби у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Павліха В. подав заперечення на заяву позивача про зміну предмета позову у якому просив таку заяву залишити без розгляду.

16.10.2023 представник позивача адвокат Огорілко Ю.В. подав відповідь на відзив відповідача ОСОБА_4 , вважає такий необгрунтований та безпідставниий. В обгрунтування зазначив, що відсутні підстави для закриття провадження у справі, оскільки у даній справі залучено відповідачем Червоноградський відділ державної виконавчої служби у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, а відповідно і вимоги до нього не розглядались судом. Тому, підстав для закриття провадження у даній справі не має, так як спір який розглядався судом по справі № 459/584/17 стосується інших сторін спору, а саме відповідачем у цій справі є Червоноградський відділ державної виконавчої служби у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та інші підстави позову ніж ті, які були предметом у попередній справі про що дав детальне роз`яснення у своїй Постанові від 13.07.2022.

Також заперечив, що строки позовної давності позивачем не пропущений із зверненням до суду із захистом своїх прав, оскільки позивач з позовом про визнання не дійсним торгів вперше звернувся в Червоноградський міський суд Львівської області 28.02.2017, тобто у межах строку позовної давності. Постановою Верховного Суду від 13.07.2022 прийнято кінцеве рішення у справі.

Після цього Позивач 31.01.2023 звернувся із позовом про оскарження електронних торгів залучивши іншого Відповідача у справі та змінивши підстави звернення із позовом в суд, врахувавши висновки Верховного Суду викладені у постанові від 13.07.2022 у справі № 459/584/17.

Згідно ч. 2 ст. 264 ЦК України, позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач.

Відповідно до ч. 3 ст. 264 ЦК України, після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.

Таким чином, пред`явивши вимоги про оскарження електронних торгів до ОСОБА_10 та ДП «Сетам» Позивач перервав позовну давність, а тому такий строк повинен відраховуватись із часу ухваленням Верховним Судом кінцевого рішення у справі, тобто 13.02.2022.

16.10.2023 представник позивача адвокат Огорілко Ю.В. подав відповідь на відзив відповідача Червоноградського відділу державної виконавчої служби у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Дана відповідь аналогічна, що і на відзив відповідача ОСОБА_4

16.10.2023 представник третьої особи на стороні позивача ОСОБА_5 адвокат Огорілко Ю.В. подав пояснення щодо позовних вимог та відзивів.

16.10.2023 представник третьої особи на стороні позивача ОСОБА_6 адвокат Огорілко Ю.В. подав пояснення щодо позовних вимог та відзивів.

16.10.2023 позивачем подано заяву про зміну (доповнення) підстав позову, яку прийнято судом.

Ухвалою суду від 30.10.2023 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити у повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити у повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві. Також зазначив, що ОСОБА_11 не було відомо про оцінку майна, повідомлення про оцінку майна він не отримував, оскільки таке було на пошті протягом одного дня і було повернуто на адресу ВДВС. При цьому оцінка квартири є заниженою, що не відповідає дійсності.

Представник відповідача Червоноградського відділу державної виконавчої служби у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Стельмах А.П., заперечив щодо пред`явленого позову, просив суд відмовити у задоволенні такого з підстав наведених у відзиві. Крім цього, просив застосувати строки позовної давності.

Відповідач ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, у запереченнях на заяву позивача про зміну предмета позову просив справу розглядати у його відсутності.

Представник відповідача ДП «СЕТАМ» у судове засідання не з`явився, заяв чи клопотань щодо розгляду справи не подав, про причини неявки суд не повідомив.

Вислухавши пояснення позивача, його представника, представника відповідача, оглянувши матеріали цивільної справи № 459/584/17, перевіривши матеріали справи у їх сукупності, судом встановлені наступні факти та відповідні правовідносини.

Відповідно до вимог ст. ст. 11, 60 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. При цьому, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Судом встановлено, що 11.06.2012 Червоноградським міським судом Львівської області по справі № 1-14/11 було видано виконавчий лист про стягнення із ОСОБА_11 в користь ОСОБА_8 60 000,00 грн. матеріальної шкоди, 27 032, 76 грн. компенсації втрати частини доходів, 2000,00 грн. моральної шкоди.

30 грудня 2015 року державним виконавцем ВДВС Червоноградського МУЮ у Львівській області відкрито виконавче провадження №49746277 з примусового виконання виконавчого листа № 1-14/11, виданого 11 червня 2012 року Червоноградським міським судом Львівської області про стягнення із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_8 майнової шкоди у розмірі 60 000,00 грн, компенсації втрати частини доходів у розмірі 27 032,76 грн, моральної шкоди у розмірі 2 000,00 грн (т. 1, а. с. 124 зворот).

11.01.2016 у виконавчому провадженні винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження.

30 березня 2016 року державним виконавцем ВДВС Червоноградського МУЮ у Львівській області складено акт опису та арешту майна за указаною адресою (т. 1, а. с. 127).

31 березня 2016 року державним виконавцем ВДВС Червоноградського МУЮ у Львівській області винесено постанову про призначення експерта, суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ОСОБА_9 , з питань надати письмовий висновок ринкової вартості чи визначити вартість майна, яка є початковою для продажу на конкурентних засадах майна, а саме: вищезазначеної квартири, що належить позивачу (т. 1, а. с. 128).

02 серпня 2016 року на адресу Червоноградського МУЮ у Львівській області надійшов звіт експерта Снаговського О.І. про незалежну оцінку майна, згідно з якою ринкова вартість квартири становила 376 354,00 грн, висновок вартості проводився за допомогою порівняльного підходу, без входження та огляду приміщення (т. 1, а. с. 129).

03 серпня 2016 року на адресу ОСОБА_3 та ОСОБА_8 скеровано повідомлення щодо надходження експертної оцінки квартири АДРЕСА_2 (т. 1, а.с. 130).

14 вересня 2016 року на адресу ГТУЮ у Львівській області Червоноградським ВДВС ГТУЮ у Львівській області скеровано заявку на реалізацію квартири для передачі документів на реалізацію до ДП «Сетам» (т. 1, а.с. 133-134).

Відповідно до протоколу проведення прилюдних торгів № 218605 від 12 грудня 2016 року торги не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів (т. 1, а.с. 135).

Згідно із протоколом проведення прилюдних торгів № 231042 прилюдні торги відбулися 25 січня 2017 року, переможцем яких став ОСОБА_4 (т. 1, а. с. 136).

Актом про проведення прилюдних торгів від 02 лютого 2017 року встановлено, що прилюдні торги з реалізації арештованого майна відбулися 25 січня 2017 року, переможцем став ОСОБА_4 (т. 1, а. с. 137).

03 лютого 2017 року державним виконавцем ВДВС Червоноградського МУЮ у Львівській області винесено постанову про закінчення виконавчого провадження (т.1, а.с. 141).

У позовній заяві позивач зазначає факт відсутності належного його повідомлення про будь-які прийняті рішення приватним виконавцем, зокрема призначення суб`єкта оціночної діяльності, повідомлення про визначену вартість майна та передачу його на примусову реалізацію, тим самим позбавив позивача права на оскарження даних рішень.

Також, позивач вказує про недостовірний звіт експерта ОСОБА_9 з проведеної оцінки двокімнатної квартири загальною площею 49,0 кв.м, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з якого ринкова вартість квартири становить 376354,00 грн. та вважає його заниженим по відношенню до наданої ним копії звіту з оцінки однокімнатної квартири експерта ОСОБА_12 від 11.04.2023, результат якої станом на жовтень 2016 року становить - 491937,00 грн., тобто різниця складає 115583,00 грн. Крім того, у звіті вірно вказано загальну площу квартири 52,1 кв.м. При цьому, експертом проводився особисто огляд зовнішнього та внутрішнього стану квартири (т. 1, а. с. 70-76).

Відповідачі не заперечували та не спростували висновок експерта, що був наданий позивачем у даній справі.

На думку суду оцінка вартості нерухомого майна проведена оцінювачем з порушенням норм чинного законодавства та є такою, що порушує права та інтереси ОСОБА_3 .

Як вбачається з матеріалів справи та не оспорюється сторонами у справі, державним виконавцем боржнику ОСОБА_3 направлялися відповідні документи рекомендованими поштовими повідомленнями, однак такі поверталися на адресу ВДВС Червоноградського МУЮ у Львівській області без їх вручення, зокрема: повідомлення ВДВС Червоноградського МУЮ у Львівській області від 03.08.2016 № 10/13800 щодо надходження експертної оцінки квартири АДРЕСА_2 , яке направлялось позивачу рекомендованим повідомленням, повернулось через один день, після його направлення - 06.08.2016 з відміткою «за закінченням терміну зберігання», що призвело до необізнаності позивачем здійснення виконавчих дій з проведення оцінки квартири (т. 1 а.с. 225-226).

На думку суду здійснення виконавчого провадження з дотриманням принципу відкритості впливає на забезпечення іншої засади такої діяльності - права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності державних чи приватних виконавців, зокрема рішень інших призначених учасників виконавчого провадження.

У Постанові Верховного Суду від 08 грудня 2022 року по справі № 360/694/21 провадження № К/9901/20996/21 викладено правовий висновок із застосування норми права у подібних правовідносинах:

Статтею 57 Закону № 1404-VIII обумовлено, що визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Позивач у своїй позовній заяві вказує про порушення правил проведення електронних торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, зокрема: виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому статтею 58 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись принципом забезпечення схоронності та цілісності майна (п.5 Порядку). Боржник або члени його сім`ї призначаються зберігачами арештованого майна у виключних випадках, зокрема щодо нерухомого майна, об`єктів незавершеного будівництва та іншого майна, яке не може бути передано на зберігання Організатору. У разі письмової відмови боржника та членів його сім`ї, інших осіб прийняти арештоване майно на зберігання таке майно підлягає в обов`язковому порядку передачі на зберігання Організатору. Однак, жодних повідомлень щодо призначення його зберігачем арештованого майна, він не отримував.

Так, згідно Акту опису й арешту майна складеного головним державним виконавцем ВДВС Червоноградського МУЮ Хваліботою Н.Г. 30.03.2016 у виконавчому провадженні №49746277, описано і накладено арешт на таке майно: житлове приміщення квартира АДРЕСА_3 загальною житловою площею 49,0 м.кв. Квартира складається з двох кімнат, коридору, кухні, санвузла. Знаходиться на п`ятому поверсі, п`ятиповерхового будинку. Опис здійснювався без входження у дану квартиру. Описане майно прийняв на відповідальне зберігання, копію опису й арешту майна отримав стягувач ОСОБА_8 . Акт складено головним державним виконавцем за участі стягувача ОСОБА_8 та присутності понятих: ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

Пунктом 5 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року N 2831/5 (далі Порядок N 2831/5) втановлено, що виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому статтею 58 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись принципом забезпечення схоронності та цілісності майна.

Зберігачами можуть бути боржник, члени його сім`ї або інші особи, у тому числі Організатор.

Відтак, державний виконавець провів опис та арешт майна у відсутності боржника власника квартири ОСОБА_11 та не передав йому, чи членам його сім`ї квартиру на зберігання.

Крім цього, судом встановлено, що в Акті опису й арешту майна невірно зазначено площу квартири, а саме: 49,0кв. м., взамін вірного 52,1кв.м., що в подальшому призвело до невірної інформації розміщеної на сайті ДП «СЕТАМ» про лот.

Також, на сайті ДП «СЕТАМ» відсутня повна інформація про об`єкт нерухомості (лот), зокрема: розмір житлової площі квартири та розмір не житлової площі, внутрішнього оздоблення квартири.

Пунктом 3,5 розділу ІІІ Порядку встановлено, що Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).

Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна, який становить:

для торгів за фіксованою ціною - 5 календарних днів;

для електронних торгів:

для лотів зі стартовою ціною до 5000,00 грн 10 календарних днів;

для лотів зі стартовою ціною від 5000,01 до 1 000 000,00 грн 20 календарних днів;

для лотів зі стартовою ціною від 1 000 000,01 грн 30 календарних днів.

Дата початку проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему.

Інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) повинно містити:

1) загальну інформацію про електронні торги (торги за фіксованою ціною):

відомості про Організатора (найменування, контактні телефони, електронна адреса);

відомості про зберігача (найменування та місцезнаходження (для юридичних осіб), прізвище, ім`я, по батькові та місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), контактний телефон, електронна адреса (за наявності), фактична адреса зберігання майна);

порядок оформлення участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною);

дату внесення інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) у Систему;

строк підготовки до проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною);

кінцевий термін прийому заявок, якщо проводяться електронні торги;

дату і час початку електронних торгів (торгів за фіксованою ціною);

дату і час закінчення торгів (зазначаються до хвилин);

строки сплати та розмір гарантійного внеску, реквізити рахунку, на який вноситься гарантійний внесок (найменування банку, МФО банку, номер рахунку, призначення платежу) (крім реалізації майна у випадках, передбачених розділом VІ та пунктом 1 розділу VІІ цього Порядку);

порядок та умови отримання майна переможцем;

найменування, контактні телефони, адресу офіційної електронної пошти та реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), на який у разі визначення переможця електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) необхідно перерахувати кошти за придбане майно, строки сплати таких коштів, номер виконавчого провадження згідно з даними автоматизованої системи виконавчих проваджень.

Інформація, зазначена у цьому підпункті, автоматично формується Системою;

2) інформацію про майно (лот):

реєстраційний номер лота;

вид майна;

найменування майна;

відомості про майно, що виставляється на електронних торгах (торгах за фіксованою ціною), його склад, характеристики, опис, наявність дефектів;

місцезнаходження майна;

фотографічне зображення майна (відеоматеріали за наявності);

відомості про обтяження та обмеження майна, права третіх осіб;

розмір гарантійного внеску (розмір винагороди за організацію та проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) у разі реалізації майна відповідно до розділу VІ та пункту 1 розділу VІІ цього Порядку);

стартову ціну продажу;

крок електронних торгів;

порядок ознайомлення з майном (фактична адреса зберігача та адреса зберігання майна, час для ознайомлення, контактні телефони та електронна адреса (за наявності)).

Як вбачається з положень Порядку, до Системи електронних торгів не внесена відомість про майно, що виставляється на торгах за фіксованою ціною, його вірну площу, характеристики, опис, наявність дефектів. Відсутні світлини внутрішнього інтер`єру квартири.

Посилання позивача на порушення Порядку проведення прилюдних торгів, що призвело до порушення його прав та інтересів, є підставним і суд вбачає не тільки наявність порушення норм закону під час їх проведення та порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, а й похідні порушення учасників виконавчого провадження, зокрема недотримання норм Закону України «Про виконавче провадження» та надмірного формалізму державним виконавцем, що в сукупності наявних порушень впливає на справедливість процедури виконавчого провадження.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини "Сутяжник проти Росії", "Салов проти України" надмірно формальне, бюрократичне застосування правових норм й вчинення дій, які мають юридичне значення, безвідносне врахування їх доцільності, виходячи з обставин конкретної справи й необхідності забезпечення ефективного захисту прав, свобод та інтересів в цивільному або іншому судочинстві, що призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд, заведено називати "правовим пуризмом".

У справі "Ляскай проти Хорватії" Європейський суд з прав людини звертав увагу на те, що за певних обставин механічне застосування законодавства про виконавче провадження під час продажу нерухомого майна боржника може поставити під сумнів дотримання статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції (пункти 61-70, заява N 58630/11).

Судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про виконавче провадження" виконавче провадження, як завершальна стадія судового провадження, та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню (стаття 1 Закону України "Про виконавче провадження").

Закон України "Про виконавче провадження" визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку.

Главою 4 цього Закону визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Серед іншого, відповідно до частини першої статті 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Отже, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина 1 статті 215 цього Кодексу).

Разом із тим, слід зазначити, що оскільки за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна.

Порядком N 2831/5, визначено, що електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Отже, акт про проведення, який складений за результатами торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків, у зв`язку з чим торги є правочином у розумінні ст. 202 ЦК України.

У відповідності до правової позиції Верховного Суду, що викладено у постанові Верховного Суду України від 29.11.2017 року у справі № 668/5633/14-ц, у постанові ВС від 22.07.2020 року у справі №750/2447/18, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Проведення електронних торгів із реалізації майна за ціною, яка є значно нижчою дійсної ринкової вартості спірного майна на час проведення торгів, є порушенням установлених законодавством правил про порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів.

Статтею 41 Конституції України установлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до зі ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина перша статті 321 ЦК України).

Постановою від 05.04.2023 Верховний Суд у справі № 459/2270/18 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження приватною власністю, визнання їх такими, що втратили право на користування житлом і виселення встановив, що «У справі, що переглядається, суди, задовольняючи позов про усунення перешкод у користуванні спірної квартири шляхом виселення з неї відповідачів, не звернули уваги на те, що під час ухвалення судового рішення про виселення колишнього власника і членів його сім`ї із житла без надання іншого житлового приміщення можливе за умов, що таке втручання у право особи на повагу до приватного життя та права на житло, передбачене законом, переслідує легітимну мету, визначену пунктом 2 статті 8 Конвенції, та є необхідним у демократичному суспільстві, не перевірили доводів відповідачів про те, що спірне житло є їхнім єдиним місцем проживання і внаслідок виселення вони стануть безхатченками, ОСОБА_3 є особою з інвалідністю ІІ групи.»

Відтак, касаційні скарги ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 задовольнив частково. Рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 02 грудня 2019 року і постанову Львівського апеляційного суду від 01 листопада 2021 року скасував, справу передав на новий розгляд до суду першої інстанції.

Рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 23 жовтня 2023 року у справі № 459/2270/18 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження приватною власністю, визнання їх такими, що втратили право на користування житлом і виселення у задоволенні позову відмовлено. Рішення набрало законної сили 23 листопада 2023 року.

Відтак, реалізація державним виконавцем на електронних торгах квартири позивача, що є єдиним місцем проживання його та членів його сім`ї, порушило його права та інтереси, що визначене пунктом 2 статті 8 Конвенції, про захист прав людини і основоположних свобод.

Спірне домоволодіння є єдиним місцем проживання позивача, іншого житла він не має. Твердження позивача про те, що він не отримував жодного повідомлення про проведення реалізації його майна, відповідачі не спростували.

Враховуючи все вищезазначене, суд приходить до висновку про те, що у спірних правовідносинах електронні торги щодо продажу квартири АДРЕСА_2 , які проведені ДП «СЕТАМ» 25.01.2017 та за результатами яких було складено протокол №231042, проведено з порушенням вимог чинного законодавства та з порушенням прав позивача ОСОБА_3 , а тому результати таких торгів підлягають визнанню недійсними.

Щодо позовної вимоги визнання недійсним та скасування рішення і запису про державну реєстрацію права власності, судом встановлено наступне.

На підставі акта про проведення електронних торгів, приватним нотаріусом Червоноградського міського нотаріального округу Степчук І.С., 27.02.2017 видано свідоцтво, зареєстроване в реєстрі нотаріальних дій за №312, яким посвідчено, що ОСОБА_4 належить на праві власності майно, що складається з квартири, вартістю 263,447,80грн., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та складається, з двох житлових кімнат, житловою площею 28,3кв.м., загальна площа 52,1кв.м., яке придбано ОСОБА_4 за 263,447,80грн, що раніше належало ОСОБА_3 .

Тієї ж дати, на підставі вказаного свідоцтва від 27.02.2017 за р. №312, приватним нотаріусом Червоноградського міського нотаріального округу Степчук І.С. винесено рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексним номером №34047407 від 27.02.2017, на підставі якого проведено державну реєстрацію прав та зареєстровано за ОСОБА_4 право власності на квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 118, номер запису про право власності 19213828, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за №87982240 від 25.05.2017.

Відповідно до частини четвертої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державний реєстратор самостійно приймає рішення про державну реєстрацію прав або відмову в такій реєстрації. Втручання будь-яких органів, посадових і службових осіб, громадян та їх об`єднань у діяльність державного реєстратора, пов`язану з проведенням державної реєстрації прав, забороняється і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

У частині другій статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (у редакції, чинній до 16 січня 2020 року) унормовано порядок внесення записів до Державного реєстру прав, змін до них та їх скасування. Так, за змістом зазначеної норми, у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. У разі скасування судом документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав до 01 січня 2013 року, або скасування записів про державну реєстрацію прав, інформація про які відсутня в Державному реєстрі прав, запис про державну реєстрацію прав вноситься до Державного реєстру прав та скасовується.

Згідно із Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству», який набрав чинності з 16 січня 2020 року, статтю 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» викладено у новій редакції.

Так, відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини третьої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (у редакції, чинній із 16 січня 2020 року) відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Отже, у розумінні положень наведеної норми у чинній редакції (яка діяла на час ухвалення рішення у цій справі), на відміну від положень частини другої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у попередній редакції, яка передбачала такі способи судового захисту порушених прав як скасування записів про проведену державну реєстрацію прав та скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, наразі способами судового захисту порушених прав та інтересів особи є судове рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав; судове рішення про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав; судове рішення про скасування державної реєстрації прав. При цьому, з метою ефективного захисту порушених прав законодавець уточнив, що ухвалення зазначених судових рішень обов`язково має супроводжуватися одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Водночас у пункті 3 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству» унормовано, що судові рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, що на момент набрання чинності цим Законом набрали законної сили та не виконані, виконуються в порядку, передбаченому Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» до набрання чинності цим Законом.

Отже, за змістом вказаної норми виконанню підлягають судові рішення: 1) про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень; 2) про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень; 3) про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Аналогічні правові висновки наведені у постановах Верховного Суду від 23 червня 2020 року у справах № 906/516/19, № 905/633/19, № 922/2589/19, від 30 червня 2020 року у справі №922/3130/19, від 14 липня 2020 року у справі № 910/8387/19, від 20 серпня 2020 року у справі №916/2464/19, від 03 вересня 2020 року у справі № 914/1201/19, від 03 лютого 2021 року у справі № 278/3367/19-ц, від 06 жовтня 2021 року у справі № 754/8547/19.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала про те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить, як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц.

Таким чином, враховуючи положення чинної редакції статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та необхідність забезпечення виконуваності судового рішення (скасування державної реєстрації права), суд вважає, що позивач обрав ефективний спосіб захисту - скасування рішення про державну реєстрацію прав.

З огляду на наведене, суд знаходить доведеним факт порушення належного позивача права власності на спірну квартиру та вважає обґрунтованими позовні вимоги позивача про застосування таких способів захисту порушеного права як скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання протиправним і скасування запис про право власності та припинення право власності ОСОБА_4 на квартиру, що знаходиться у АДРЕСА_1 , а тому позовна вимога підлягає до задоволення.

Щодо позовної вимоги про витребування майна з чужого незаконного володіння, суд зазначає наступне.

Згідно довідки відділу реєстрації Червоноградської міської ради № 1593 від 13.03.2017 в квартирі АДРЕСА_2 , зареєстровано 3 осіб: позивач ОСОБА_3 власник, та треті особи: ОСОБА_5 дружина, ОСОБА_6 син.

Як зазначалось вище, рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 23 жовтня 2023 року у справі № 459/2270/18 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження приватною власністю, визнання їх такими, що втратили право на користування житлом і виселення у задоволенні позову відмовлено. Рішення набрало законної сили 23 листопада 2023 року.

Позивач і треті особи й надалі проживають і користуються спірною квартирою, відтак вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння є неефективним способом захисту, та задоволенню не підлягає.

Щодо доводів відповідачів ОСОБА_4 та представника ОСОБА_2 про застосування строків позовної давності, суд зазначає наступне.

Відповідач вказує, що Позивачем пропущено строк позовної давності, оскільки оскаржувані торги відбулись 25.01.2017, а тому на час пред`явлення цього позову пройшов строк позовної давності який становить три роки.

З такими доводами Відповідача суд не погоджується, оскільки, позивач з позовом про визнання не дійсним торгів вперше звернувся в Червоноградський міський суд Львівської області 28.02.2017, тобто у межах строку позовної давності.

Постановою Верховного Суду від 13.07.2022 прийнято кінцеве рішення у справі.

Після цього Позивач 31.01.203 звернувся із позовом про оскарження електронних торгів залучивши іншого Відповідача у справі та змінивши підстави звернення із позовом в суд, врахувавши висновки Верховного Суду викладені у постанові від 13.07.2022 у справі № 459/584/17.

Згідно ч. 2 ст. 264 ЦК України, позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач.

Відповідно до ч. 3 ст. 264 ЦК України, після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.

Таким чином, пред`явивши вимоги про оскарження електронних торгів до ОСОБА_10 та ДП «Сетам» Позивач перервав позовну давність, а тому такий строк повинен відраховуватись із часу ухваленням Верховним Судом кінцевого рішення у справі, тобто 13.02.2022.

Відтак, клопотання про застосування строків позовної давності не підлягають до задоволення.

Щодо доводів відповідача ОСОБА_4 зазначених у відзиві на позовну заяву про наявність рішення суду, яке набрало законної сили між тими ж самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

Так, дійсно Позивач вже звертався із позовом про визнання недійсним електронних торгів до ДП «Стетам» та ОСОБА_10 з позовом про визнання недійсним електронних торгів. За результатами розгляду справи судами були прийняті наступні рішення у справі № 459/584/17.

Рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 18.12.2017 задоволено позов ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , визнано недійсними електронні торги, проведені 25.01.2017иДержавним підприємством «Сетам» з реалізації двохкімнатної квартири загальною площею 49,0 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 , визнано недійсним протокол № 231042 проведення електронних торгів та скасовано його, скасовано акт державного виконавця про проведення електронних торгів від 02.02.2017 про реалізацію квартири загальною площею 49,0 кв. м. за адресою АДРЕСА_1 , складеного державним виконавцем Червоноградського МВ ДВС ГТУЮ у Львівській області Кінас М.Т., згідно якого переможцем торгів визнано ОСОБА_4 .

Постановою апеляційного суду Львівської області від 12.06.2018 апеляційну скаргу ДП «Сетам» відхилено, апеляційну скаргу Червоноградського ВДВС Головного управління юстиції у Львівській області задоволено, рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 18.12.2017 - скасовано.

Постановою Верховного Суду від 08.07.2020 задоволено касаційну скаргу ОСОБА_3 та ОСОБА_15 скасовано постанову апеляційного суду Львівської області від 12.06.2018, а справу направлено до нового розгляду в суді апеляційної інстанції.

Постановою Львівського апеляційного суду від 19.10.2020 винесено ідентичну за змістом постанові апеляційного суду Львівської області від 12.06.2018 року за виключенням зазначення в резолютивній частині вимоги по позовній заяві третьої особи ОСОБА_16 , а саме апеляційну скаргу ДП «Сетам» відхилено, апеляційну скаргу Червоноградського ВДВС Головного управління юстиції у Львівській області задоволено, рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 18.12.2017 року скасовано та відмовлено ОСОБА_3 та ОСОБА_16 в задоволенні позовних вимог.

Постановою Верховного Суду від 13.07.2022 частково задоволено касаційну скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_15 , ОСОБА_5 ..

Постанову Львівського апеляційного суду від 19 жовтня 2020 в частині позовних вимог ОСОБА_3 скасовано та ухвалено у справі нове рішення.

У задоволенні його позову до Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_10 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, - Червоноградський відділ державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Львівській області, третя особа із самостійними вимогами ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ОСОБА_5 , про визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсним протоколу проведення електронних торгів та його скасування відмовлено.

Верховний суд у своєму рішенні вказав, що позовні вимоги в частині визнання недійсним електронних торгів з підстав не повідомлення ОСОБА_3 про проведення оцінки, її заниження та інших підстав з приводу порушення процедури проведення торгів суд не розглядає так як ВДВС Червоноградського МУЮ не є відповідачем у справі, а тому в цій частині суд відмовив у позові лише із підстави незалучення виконавчої служби до справи, як відповідача.

Таким чином, підстав для закриття провадження у справі відсутні так як Відповідачем у цій справі Червоноградський відділ державної виконавчої служби у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції не був, а відповідно і вимоги до нього не розглядались судом.

Тому, підстав для закриття провадження у даній справі не має, так як спір який розглядався судом по справі № 459/584/17 стосується інших сторін спору, а саме відповідачем у цій справі є Червоноградський відділ державної виконавчої служби у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та інші підстави позову ніж ті, які були предметом у попередній справі про що дав детальне роз`яснення у своїй Постанові від 13.07.2022.

Щодо клопотання відповідача ОСОБА_4 про застосування наслідків недійсності правочину (двосторонню реституцію) у випадку задоволення позову, суд зазначає наступне.

Відповідно до статей 215 та 216 ЦК України вимога про застосування наслідків недійсності оспорюваного правочину, як і про визнання його недійсним, може бути заявлена однією зі сторін правочину або іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненням правочину. Така вимога може бути об`єднана з вимогою про визнання правочину недійсним, що в цілому сприяє швидкому та ефективному відновленню правового становища сторін, яке існувало до вчинення правочину, або заявлена як самостійна вимога у вигляді окремого позову. Якщо позов щодо застосування наслідків недійсності правочину не подано, суд не може застосувати наслідки недійсності оспорюваного правочину з власної ініціативи, оскільки згідно з абзацом 2 частини 5 статті 216 ЦК України зазначене право є у суду лише щодо нікчемних правочинів (такий правовий висновок викладено в пунктах 80 82 постанови судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23.09.2021 у справі № 904/1907/15 та в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.09.2021 у справі № 925/1276/19).

Оскільки, відповідачем не було заявлено зустрічного позову та він не набув статусу позивача, а суд вирішує справу та приймає рішення виключно в межах заявлених позовних вимог в порядку ст. 13 ЦПК України. Клопотання відповідача ОСОБА_4 в частині застосування наслідків недійсності правочину, двосторонньої реституції, задоволенню не підлягає, оскільки така позовна вимога не заявлялась, та таке клопотання не було об`єднано з позовними вимогами.

Суд роз`яснює відповідачу ОСОБА_4 право на звернення до суду з позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину в порядку цивільного судочинства, відповідно до вимог ст. 15 ЦК України.

За таких обставин позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 141, 259, 264, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги за позовом ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Державного підприємства «Сетам» (ЄДРПОУ 39958500,м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 ), Червоноградського відділу державної виконавчої служби у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (,м. Червоноград, вул. Мазепи, 16), з участю третіх осіб на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ), ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 ) про визнання недійсним договору купівлі-продажу, що оформлений протоколом проведення електронних торгів, визнання недійсним та скасування рішення і запису про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння задовольнити частково.

Визнати недійсними договір купівлі - продажу про придбання ОСОБА_4 квартири, що знаходиться у АДРЕСА_1 загальною площею 49,0 кв.м., який укладений у процедурі проведення електронних торгів з реалізації вищевказаного майна, що оформлений протоколом проведення електронних торгів № 231042 від 25.01.2017, за результатами яких державним виконавцем Червоноградського МВ ДВС ГТУЮ у Львівській області Кінас М. Т. складено акт про проведення електронних торгів від 02.02.2017, які проведені 25.01.2017 ДП «Сетам» із реалізації вищевказаного майна.

Визнати недійсною та скасувати державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 на квартиру, що знаходиться у АДРЕСА_1 , яка зареєстрована в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, номер запису про право власності 19213828 від 27.02.2017, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 34047407 від 27.02.2017.

В задоволенні решти вимог - відмовити.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 02 лютого 2024 року.

Суддя: Н. Я. Отчак