Справа № 216/7036/23
провадження №2/216/840/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2024 року м. Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області області у складі:

головуючого, судді Чирського Г.М.,

за участю секретаря судового засідання Смолдирева М.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Починок Віктор Васильович, до Центрально-Міської районної у місті ради Дніпропетровської області про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Починок В.В. звернулася до суду з позовною заявою до Територіальної громади міста Кривий Ріг в особі Криворізької міської ради про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Позовна заява мотивована тим, що після смерті її бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , вона дізналася про існування заповіту на її користь на спадкове майно, яке складається з квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала померлій на праві власності на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом. Звернувшись до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину, позивачу було відмовлено у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Посилаючись на вищевказані обставини, позивач просить суд задовольнити позовну заяву.

Ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 листопада 2023 року у зазначеній справі було відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 11.12.2023 року постановлено замінити неналежного відповідача - Криворізьку міську раду на належного відповідача - Центрально-Міську районну у місті раду.

Ухвалою суду від 21.12.2023 року підготовче провадження у цивільній справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті.

Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, надали суду заяву про розгляд справи без їхньої участі, позовні вимоги підтримують у повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, просить суд винести законне рішення за умови наявності усіх необхідних документів та доведення обставин справи.

Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла спадкодавець - ОСОБА_2 , що підтверджується копією відповідного свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 21.12.2020 р. Центрально-Міським районним у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро)

Згідно копії Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 28.12.2001 р. Першою криворізькою державною нотаріальною контрою, зареєстрованого в реєстрі за № 2-4468, ОСОБА_2 за життя на праві власності належала квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

Даний факт підтверджується також копією довідки КП «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради» № 204643 від 31.08.2023 року, долученої до матеріалів справи.

Позивач є онукою померлої ОСОБА_2 .

З викладених обставин у позові, позивач зазначає, що у серпні 2023 року під час прибирання у квартирі померлої бабусі, їй стало відомо по існування заповіту на її користь, складеного 09.06.2010 року.

Згідно копії заповіту, посвідченого державним нотаріусом Першої криворізької державної нотаріальної контори Шабліян Є.М., зареєстрованого в реєстрі за № 2-878, ОСОБА_2 усе належне їй майно заповіла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивачка, відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , виданого Центрально-Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, 26.02.2016 року зареєструвала шлюб із ОСОБА_5 , та після державної реєстрації шлюбу відбулася зміна дошлюбного прізвища « ОСОБА_6 » на прізвище « ОСОБА_7 ».

22.08.2023 р. позивачка ОСОБА_1 звернулась до державного нотаріуса Третьої криворізької державної нотаріальної контори Ситнік О.О. із письмовою заявою про видачу свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті спадкодавця - ОСОБА_2 .

Постановою державного нотаріуса Третьої криворізької державної нотаріальної контори Ситнік О.О. від 22.08.2023 р. позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті бабусі - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з тим, що позивачка пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За змістом ч.1 ст.1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача.

Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно з ст.ст.1268-1270 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Таким чином, позивачка ОСОБА_1 на підставі ст.ст.1217, 1222 ЦУ України, є спадкоємицею за заповітом після смерті спадкодавця її баби, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст.1272 ЦК України).

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 червня 2021 року в справі №484/1626/20 (провадження № 61-18752св20) зроблено висновок, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи».

Позивачка просить встановити їй додатковий строк три місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті її баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначаючи при цьому, що що вона не була обізнана про наявність заповіту. Зазначена обставина не дозволила їй вчасно, тобто, у шестимісячний термін звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Вона вважає, що причина пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини є поважною для надання їй додаткового строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати «свободу заповіту» як фундаментальний принцип спадкового права (постанова Верховного Суду України від 06.09.2017 року у справі №6-496цс17). Під свободою заповіту слід розуміти, в тому числі, право заповідача на визначення майбутньої юридичної долі свого майна на свій розсуд.

Аналогічні за змістом висновки викладені у постанові Верховного Суду України від 26.07.2021 року у справі № 405/7058/19, провадження N 61-18000св20.

Отже, на переконання суду, необізнаність позивачки про наявність заповіту, наведена ОСОБА_1 в якості причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, є поважною та такою, що створила істотні перешкоди для вступу у спадщину, що відповідає судовій практиці у справах про спадкування, зокрема постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі N 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 року у справі N 565/1145/17, від 28 жовтня 2019 року у справі N 761/42165/17, від 06 червня 2018 року у справі N 315/765/14-ц.

За таких обставин суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог позивача та вважає можливим встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріуса в три місяці.

На підставі вищенаведеного, керуючись статтями 1216, 1218, 1261, 1267 ЦК України, ст.ст. 5-8, 12-19, 23, 89, 128, 200, 206 258-259, 263-265, 268 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , додатковий строк в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання нею заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.М. Чирський