КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2024 року місто Київ.

Справа №753/10175/22

Апеляційне провадження № 22-ц/824/2142/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючого судді: Желепи О. В.,

суддів: Мазурик О.Ф., Немировська О.В.

за участю секретаря судового засідання Рябошапка М.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка діє як законний представник малолітнього ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ),на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 28 серпня 2023 року (у складі судді Якусик О.В., повний текст ухвали складено 28.11.2023 року)

у справі за позовом ОСОБА_1 , яка діє як законний представник малолітнього ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коберник Андрій Миколайович, державний нотаріус 16-ої Київської державної нотаріальної контори Шапченко Марія Іванівна, про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ

12 квітня 2023 року представник позивача - адвокат Большаков Д.К. подав до суду клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, на вирішення якої просив поставити такі питання: чи страждала за життя померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , будь-яким психічним розладом на момент укладення спірного заповіту та чи усвідомлювала померла за своїм психічним станом значення своїх дій та (або) могла керувати ними під час укладення заповіту.

25 травня 2023 року представник позивача - адвокат Бухун Ю.В. подав до суду клопотання про призначення посмертної психолого-психіатричної експертизи, на вирішення якої просив поставити такі питання:

Яка загальна психологічна характеристика ОСОБА_4 (надалі - Спадкодавця), ІНФОРМАЦІЯ_4 .?

Які індивідуально-психологічні особливості має Спадкодавець?

Яким чином сімейна ситуація, індивідуально-психологічні особливості могли вплинути на емоційний стан та відчуття благополуччя Спадкодавця?

Чи мав Спадкодавець ознаки підвищеного навіювання та схильності до фантазування?

У якому психічному та емоційному стані перебував Спадкодавець протягом останніх двадцяти років свого життя, а саме з січня 2001 року до моменту складення заповіту 13 січня 2021 року?

Яка особистісна значимість для Спадкодавця обставин, за яких був складений та підписаний заповіт від 13.01.2021 року?

У якому емоційному стані був Спадкодавець під час складання та підписання заповіту від 13.01.2021 року?

Чи здатний був Спадкодавець з урахуванням визначених обставин повною мірою вільно та усвідомлено приймати рішення та реалізовувати його своїми діями?

Чи здатний був Спадкодавець, з урахуванням визначених обставин, усвідомлювати - і якою мірою - фактичний зміст власних дій та їх наслідків?

Чи здатний був Спадкодавець повною мірою прогнозувати наслідки власних дій?

Чи здатний був Спадкодавець повною мірою усвідомлено приймати рішення, адекватне ситуації, та повною мірою усвідомлено реалізувати його?

Чи міг ймовірний моральний та/або фізичний тиск з боку Відповідача спрямований на примушування вчинення померлим Спадкодавцем можливих неприйнятних для нього дій стати причиною складання та підписання заповіту від 13.01.2021 року?

У якому емоційному стані перебував Спадкодавець перед та під час складання та підписання заповіту від 13.01.2021 року та чи є причинний зв`язок між подіями, які склалися в його житті (смерть сина, замкнутий спосіб життя, перебування в депресивному стані, залежність від антидепресантів) з складанням заповіту всупереч інтересам онука?

Якими захворюваннями страждав Спадкодавець при житті до складання та підписання заповіту від 13.01.2021 року?

Чи страждав Спадкодавець яким-небудь соматичним захворюванням, якого характеру та ступеню тяжкості?

Чи могло соматичне захворювання померлого Спадкодавця бути причиною виникнення в нього соматогенного психозу, в якій формі та на протязі якого часу психічного розладу у Спадкодавця протікав зазначений соматогенний психоз, як розвивався та яким був його результат?

Чи міг перебіг соматогенного психозу у померлого Спадкодавця бути причиною складання та підписання заповіту від 13.01.2021 року?

Чи страждав будь-яким психічним захворюванням або психічним розладом здоров`я Спадкодавець на момент складання та підписання оскаржуваного заповіту від 13.01.2021 року, враховуючи характер його захворювання, призначене йому лікування та ознак поведінки? Якщо так, то яким саме?

З якого часу Спадкодавець мав психічні захворювання або психічні розлади здоров`я, у разі їх наявності? Чи заважали вони розумно керувати діями у побуті, в тому числі при укладенні правочинів?

Чи призначалися Спадкодавцю психотропні препарати, які могли вплинути на розумову діяльність, психічний стан, здатність прийняття адекватного рішення при складанні та підписанні заповіту від 13.01.2021 року?

Чи був здатний Спадкодавець за своїм психічним станом, а також враховуючи медичні показники стану здоров`я Спадкодавця, які містяться в матеріалах справи, в тому числі медичні висновки та довідки, видані після його смерті, розуміти (усвідомлювати) значення своїх дій та керувати ними на момент складання та підписання заповіту від 13.01.2021 року?

Встановити психічний стан здоров`я Спадкодавця, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 на момент складання та підписання заповіту від 13.01.2021 року?

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 28 серпня 2023 року призначено у цивільній справі № 753/10175/22 посмертну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставленопитання:

- чи страждала ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на будь-який психічний розлад на момент складання заповіту від 12 січня 2021, посвідченого державним нотаріусом 16 Київської державної нотаріальної контори Шапченко М.І., зареєстрований за № 2-15?

- чи знаходилась ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , в момент складання заповіту 12 січня 2021, посвідченого державним нотаріусом 16 Київської державної нотаріальної контори Шапченко М.І., зареєстрований за № 2-15, у будь-якому хворобливому стані, який би позбавляв її можливості усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

- чи була здатна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за своїм психічним станом усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на момент складання заповіту від 12 січня 2021, посвідченого державним нотаріусом 16 Київської державної нотаріальної контори Шапченко М.І., зареєстрований за № 2-15?

Проведення експертизи доручено експертам Комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» (відділення судово-психіатричних експертиз).

Оплату за проведення судової експертизи у справі покладено на ОСОБА_1 .

Провадження у справі зупинити до отримання висновку судової експертизи.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, представник сторони позивача - Бухун Юрій Володимирович 12 грудня 2023 року подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою проведення експертизи доручити Державній установі «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я».

Апеляційну скаргу аргументовано тим, що ухвала є протиправною, такою, що винесена без належного дослідження обставин справи і такою, що суперечить положенням чинного законодавства, а також загальним принципам судочинства.

Вказує, що позивач у клопотанні просив доручити проведення експертизи експертам Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я» через позитивні відгуки про цей заклад та якість і оперативність здійснюваних таким закладом експертизи. Крім того, відповідний заклад знаходиться в територіальних межах міста Києва, що є логічним в призмі ефективності роботи та оперативності щодо складання висновку експерта.

Зазначає, що саме сторона, яка просить про призначення експертизи , вправі просити суд про доручення проведення експертизи конкретній установі.

Вказує, що відповідно до п. 1.6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, експертизи та дослідження проводяться експертними установами за зонами регіонального обслуговування згідно з переліком регіональних зон обслуговування науково-дослідними установами судових експертиз Міністерства юстиції України.

Однак у вказаній справі обрано експертну установу з порушенням територіальної підвідомчості, що може потенційно призвести до затягування судового розгляду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 грудня 2023 року відкрито апеляційне провадження у даній справі.

05 січня 2024 року до Київського апеляційного суду надійшов відзив ОСОБА_3 на апеляційну скаргу, в якій просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу - без змін.

Вказує, що позивач у клопотанні не зазначав обґрунтування та мотивів вибору експертної експертизи. Тому сторона заперечувала проти доручення проведення експертизі установі, яку обрав позивач та виразила недовіру можливому висновку експертизи, оскілки має сумніви у неупередженості працівників даної державної установи.

Так, законний представник позивача - ОСОБА_1 та її мати ОСОБА_5 з 2006 року працюють в КНП «Клінічна лікарня «Психіатрія», яка розташована за тією ж аресою, що й Державна установа «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я».

Вказує, що сторона відповідача також не погоджується з обраним судом установою, однак враховуючи, що суд першої інстанції обрав альтернативний варіант і у сторони відповідача на даний момент відсутні будь-які докази, щодо можливої зацікавленості обраної судом установи до розгляду справи, оскарження ухвали з боку відповідача не ініціювалося.

Вказує, що наведені апелянтом норми Інструкції виключені на підставі Наказу Міністерства юстиції України від 05.04.2021 №1253/5.

Посилання скаржника на затягування розгляду справи у зв`язку з призначенням експертної установи з Київської області нівелюється його діями щодо оскарження ухвали про призначення експертизи.

В судовому засіданні представник позивача - ОСОБА_6 підтримав доводи апеляційної скарги. ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_7 , який брав участь в судовому засіданні в режимі відео конференції заперечували проти задоволення апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення сторін, які з`явились у судове засідання, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Частково задовольняючи клопотання позивача про призначення експертизи, суд першої інстанції, керуючись статтею 104 ЦПК України, враховуючи, що сторони не дійшли згоди в яку установу призначати експертизу, вважавза доцільне доручити проведення експертизи Комунальному некомерційному підприємству Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» (відділення судово-психіатричних експертиз).

Такий висновок суду ґрунтується на нормах матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої, пункту 2 частини другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються висновками експертів.

Згідно статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України про «Судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта (частини 4, 5 статті 103 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до п. 3.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм. Суди не повинні ставити судовому експерту питання правового характеру, які повинні вирішуватися самим судом, тобто експерту можна ставити лише питання факту, а не правової оцінки.

З огляду на те, що для встановлення обставин, які мають правове значення для вирішення спору необхідні спеціальні знання , суд першої інстанції дійшов правильного висновку про необхідність задоволення клопотання позивача про призначення посмертної судово-психіатричноїекспертизи.

Доводи апеляційної скарги про те, що саме сторона, яка просить про призначення експертизи, вправі просити суд про доручення проведення експертизи конкретній установі, апеляційний суд не приймає, оскільки вони не узгоджуються з чинним законодавством України.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Згідно ст.105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: характер і ступінь ушкодження здоров`я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Позивач у клопотанні про призначення експертизи просив провести її у Державній установі «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я», тоді як відповідач у своїх запереченнях просив провести судову експертизу в Комунальному некомерційному підприємству Харківської обласної ради «Обласна клінічна психіатрична лікарня № 3».

На підставі наведеного, суд першої інстанції доручив проведення експертизи експертам Комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» (відділення судово-психіатричних експертиз).

Посилання представника позивача на те, що проведення експертизи в Державній установі «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я» буде сприяти дотриманню розумних строків розгляду справи, є суб`єктивним і таким, що не виключає факту проведення експертизи в Комунальному некомерційному підприємстві Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» (відділення судово-психіатричних експертиз) з таким же дотриманням розумних строків розгляду справи, а тому апеляційний суд відхиляє його.

Колегія суддів не приймає доводи апеляційної скарги про те, що вибір судом першої інстанції експертної установи не узгоджується з п. 1.6. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, оскільки такий пункт було виключено на підставі Наказу Міністерства юстиції № 1253/5 від 05.04.2021.

В судовому засіданні представник позивача подав додаткові пояснення в яких посилався на те, що призначена судом установа не є державною, а тому не має права проводити судово-психіатричні експертизи, колегія суддів не приймає, так як доказів на підтвердження такого посилання суду не надавалось і такий довід не був зазначений в апеляційній скарзі, яка є предметом розгляду апеляційного суду.

За таких обставин, аргументи апеляційної скарги позивача не спростовують правильних висновків суду щодо необхідності призначення експертизи у справі та визначення судом установи для проведення такої експертизи, а також не свідчать про порушення судом норм матеріального та процесуального права, які б могли бути підставою для скасування ухвали суду.

Згідно зі ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ухвала суду постановлена з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційна скарга залишається без задоволення.

Керуючись ст. ст. 268, 367-368, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє як законний представник малолітнього ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), подану представником Бухун Юрієм - залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 28 серпня 2023 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий О.В. Желепа

Судді О.Ф. Мазурик

О.В. Немировська