Ухвала

05 лютого 2024 року

м. Київ

справа № 705/2159/19

провадження № 61-17168ск21

(розгляд № 61-17168вд21)

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Шиповича В. В. від розгляду заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні в справі за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «Центр-Монтаж-Енерго» про визнання незаконними та скасування наказів про зміну в організації виробництва і звільнення, поновлення на роботі, зміну формулювання наказу, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення частини заробітної плати, стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про забезпечення позову у справі за її позовом до приватного підприємства «Центр-Монтаж-Енерго» (далі - ПП «Центр-Монтаж-Енерго») про визнання незаконними та скасування наказів про зміну в організації виробництва і звільнення, поновлення на роботі, зміну формулювання наказу, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення частини заробітної плати, стягнення моральної шкоди.

Уманський міськрайонний суд Черкаської області ухвалою від 13 серпня 2021 року заяву про забезпечення позову повернув ОСОБА_1 .

Черкаський апеляційний суд постановою від 28 вересня 2021 року апеляційні скарги ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 задовольнив, ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 13 серпня 2021 року скасував, матеріали за заявою про забезпечення позову направив до суду першої інстанції для продовження розгляду.

19 жовтня 2021 року представник ПП «Центр-Монтаж-Енерго» - адвокат Моспан В. В. подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Черкаського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 грудня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

У грудні 2021 року справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2022 року справу призначено до розгляду у складі колегії із п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 лютого 2022 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду. Касаційну скаргу ПП «Центр-Монтаж-Енерго» задоволено. Постанову Черкаського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року скасовано, залишивши в силі ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 13 серпня 2021 року.

01 лютого 2024 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду через систему «Електронний суд» заяву про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду у справі № 705/2159/19, посилаючись на те, що суд помилково вказав номер провадження «61-17168св21» замість «61-17168ск21».

02 лютого 2024 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду через систему «Електронний суд» заяву про відвід судді Верховного Суду Шиповича В. В. з підстав сумнівів у його неупередженості та об`єктивності, зокрема, посилаючись на те, що суддя Шипович В. В. позбавив її доступу до правосуддя, встановлював штучні перешкоди у реалізації процесуальних прав, не надавав матеріали справи для дистанційного ознайомлення під час дії карантину, встановленого з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), спотворив обставини справи, ухилився від застосування норм, що регулювали правовідносини в даній категорії справ, проігнорував клопотання про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 лютого 2024 року заявлений ОСОБА_1 відвід судді Верховного Суду Шиповичу В. В. визнано необґрунтованим. Заяву про відвід передано для вирішення судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статі 33 ЦПК України.

05 лютого 2024 року згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями згадана заява про відвід судді передана на розгляд судді Верховного Суду Зайцеву А. Ю.

Заява ОСОБА_1 про відвід судді задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Відповідно до статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Неупередженість судді, як правило, означає відсутність його упереджень та необ`єктивності, що може бути перевірено за допомогою двох тестів:

а) суб`єктивного, що враховує особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто визначає, чи мав суддя будь-які особисті упередження, або чи був він об`єктивним у справі;

б) об`єктивного, що вимагає встановлення того, чи забезпечив сам суд, а також конкретний склад суду у справі, незалежно від персональної поведінки будь-кого з його членів, достатні гарантії для виключення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

При цьому неупередженість має одночасно існувати як фактично (суб`єктивний тест), так і має бути забезпечена її розумна видимість (об`єктивний тест) (рішення ЄСПЛ у справі «Мікаллеф проти Мальти», № 17056/06 від 15 жовтня 2009 року, «Rustavi 2 Broadcasting Company Ltd та інші проти Грузії», № 16812/17 від 18 липня 2019 року).

Викладені ОСОБА_1 обставини про упередженість судді не підтверджені будь-якими доказами, не є об`єктивно обґрунтованими. Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

Доводи заявника, які обґрунтовані виключно припущеннями і нічим не доведені, не свідчать про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді, тому в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Шиповича В. В. необхідно відмовити.

Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Шиповича В. В. від розгляду заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні в справі за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «Центр-Монтаж-Енерго» про визнання незаконними та скасування наказів про зміну в організації виробництва і звільнення, поновлення на роботі, зміну формулювання наказу, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення частини заробітної плати, стягнення моральної шкоди.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев