справа № 619/5835/23
провадження № 2-о/619/24/24
РІШЕННЯ

іменем України

31 січня 2024 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Калиновської Л.В.,

за участю секретаря судового засідання Булах С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дергачі матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, в якій просив встановити факт родинних відносин, а саме, що він є двоюрідним братом померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , по батьківській лінії.

В обґрунтування заяви заявник посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 62 років помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Заявник вказує, що він є його двоюрідним братом, тобто рідним племінником покійного батька, ОСОБА_3 . Двоюрідний брат, постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . За життя ОСОБА_2 в шлюбі не перебував, дітей не мав, рідний дядько померлого та батько заявника, ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Інших братів та сестер в нього не було. Мати померлого, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 . Батько померлого, ОСОБА_5 , 1926 року народження, помер ІНФОРМАЦІЯ_6 . Таким чином, інших спадкоємців не має. Після смерті ОСОБА_2 залишилась спадщина, яку прийняв заявник по справі, ОСОБА_1 , шляхом подачі заяви до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, державному нотаріусу Козелько Т.М. Заява була прийнята, спадкова справа відкрита. Але було роз`яснено, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом після померлого ОСОБА_2 буде неможливо у зв`язку з тим, що у нас не простежується родинний зв`язок з ним. Тому заявнику було запропоновано звернутися до суду для встановлення факту родинних відносин.

ОСОБА_1 в наданій заяві просив справу розглядати за його відсутності та задовольнити заяву в повному обсязі.

Заінтересованою особою, представником Кролевецької міської ради Сумської області, надано суду заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення заяви не заперечує.

Заінтересованою особою, завідувачем Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори надано суду заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення заяви не заперечує.

Вивчивши матеріали справи суд приходить висновку, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як передбачено ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч.1, ч.5, ч.6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 62 років помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Про смерть ОСОБА_2 Дергачівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції було зроблено відповідний актовий запис № 46 від 17 січня 2023 року

Заявник в поданій заяві вказує, що ОСОБА_2 є його, двоюрідним братом, тобто рідним племінником його покійного батька, ОСОБА_3 . За життя ОСОБА_2 в шлюбі не перебував, дітей не мав, рідний дядько померлого та батько заявника, ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Інших братів та сестер в нього не було. Мати померлого, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 . Батько померлого, ОСОБА_5 , 1926 року народження, помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .

ОСОБА_2 , постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , подав заяву до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, державному нотаріусу Козелько Т.М. Заява була прийнята, спадкова справа відкрита. Але було роз`яснено, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом після померлого ОСОБА_2 буде неможливо у зв`язку з тим, що у нас не простежується родинний зв`язок з ним.

ОСОБА_6 (російською « ОСОБА_7 »), була народжена ІНФОРМАЦІЯ_7 в поселенні Причиж Західна область Комаричський район, Брянська область. Її батьками в свідоцтві про народження були записані: батько ОСОБА_8 (російською « ОСОБА_9 ») та мати ОСОБА_10 (російською « ОСОБА_11 »), які перебували в зареєстрованому шлюбі.

05 березня 1958 року ОСОБА_6 уклала шлюб з ОСОБА_5 , 1926 року народження, який був зареєстрований в Комаричському районі Брянської області, актовий запис №07. Після реєстрації цього шлюбу дружині присвоєне прізвище « ОСОБА_12 » (російською « ОСОБА_12 »).

В зареєстрованому шлюбі була народжена дитина: син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , що підтверджується свідоцтвом про народження Серія НОМЕР_1 від 12.09.1960 року народження. В свідоцтві про народження дитини батьками зазначені батько « ОСОБА_13 » (російською мовою), мати « ОСОБА_14 » (російською мовою).

ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 померла. Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Комаричського району управління РАГС Брянської області було зроблено відповідний актовий запис № 125 від 08.06.2015 року.

Батько заявника, ОСОБА_3 (російською « ОСОБА_15 », був народжений ІНФОРМАЦІЯ_9 в м. Желєзногорськ Курської області. Його батьками в свідоцтві про народження були записані: батько ОСОБА_8 (російською « ОСОБА_9 ») та мати ОСОБА_10 (російською « ОСОБА_11 »), які перебували в зареєстрованому шлюбі.

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_10 та ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , були між собою рідними братом та сестрою.

Заявник, ОСОБА_1 (російською « ОСОБА_17 »), народився ІНФОРМАЦІЯ_12 в д. Причиж Комаричського району Брянської області. Батьками в свідоцтві про народження записані: батько ОСОБА_3 (російською « ОСОБА_15 ») та мати ОСОБА_18 (російською « ОСОБА_19 ») які перебували в зареєстрованому шлюбі.

ІНФОРМАЦІЯ_13 померла матір заявника, ОСОБА_18 . ІНФОРМАЦІЯ_14 помер батько заявника, ОСОБА_3 .

Таким чином, встановлення факту родинних відносин між померлим ОСОБА_2 та заявником, його двоюрідним братом, необхідно для підтвердження свого права на спадщину та належного її оформлення, зокрема з метою наступного вирішення питання про оформлення права власності на спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_2 .

Свідки ОСОБА_20 , ОСОБА_21 та ОСОБА_22 згідно наданих письмових пояснень підтвердили той факт, що ОСОБА_1 є двоюрідним братом померлого ОСОБА_2 .

При вирішенні спору суд виходить з того, що спірні правовідносини врегульовані нормами Конституції України, Цивільного кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. За положеннями ст.124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорення. Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Згідно ст.293 ЦПК України: окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року передбачено, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Згідно п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до листа Верховного Суду України від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що маючих юридичне значення» зазначено, що перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, наводиться у ст. 315 ЦПК і не є вичерпним. У судовому порядку можуть бути встановлені й інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не передбачено іншого порядку їх встановлення, зокрема встановлення факту родинних відносин тощо.

Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно до пункту 4 частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

У ч.ч. 1, 2, 8 статті 83 ЦПК України визначено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач повинний подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

У відповідності із п.7 Постанови Пленуму ВСУ №5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення фактів родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника, одержання компенсації тощо.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 77-81, 89, 258, 259, 263-265, 293, 294, 315, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , є двоюрідним братом померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня складання повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається учасниками справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Суддя Л. В. Калиновська