Справа № 369/7458/23
Провадження №2/369/1235/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.02.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчко А.Я., розглянувши заяву представника позивача адвоката Андрєєва М.А. про забезпечення позову у цивільній справі №369/7458/23 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу.

30.01.2024 представником позивача ОСОБА_4 надіслано до суду заяву про забезпечення позову за вх. №4364.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову представник позивача зазначив, що у випадку незабезпечення цього позову майбутнє рішення у справі неможливо буде виконати з огляду на наступне.

Вказав, що ухвалою Суду у цій справі від 23.05.2023 вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим номером :03:006:0030, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 24, площа 0.1038 га, за адресою АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_3 .

23.01.2024 позивачам стало відомо, що обтяжена вищевказаною ухвалою земельна ділянка Відповідача розміщена приватним виконавцем Літвиненком О. В. на офіційному веб-сайті ДП "Сетам" як лот на прилюдних торгах. Вказана інформація розміщена за посиланням https://setam.net.ua/auction/539381.

23.01.2024 ним до ОСОБА_5 був направлений лист, в якому він зазначив, що складовою вказаного лоту є земельна ділянка: К/Н :03:006:0030, площа 0,1038 га. Водночас, вказана земельна ділянка є арештованою в межах заходів забезпечення позову у цивільній справі 369/7458/23 за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 (ухвала від 22.05.2023). Рішення у вказаній справі наразі не прийнято, а ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не є стягувачами у зведеному виконавчому провадженні, в межах якого відбуваються торги.

У листі також звернув увагу на те, що перебування вказаного лоту на торгах не відповідає вимогам чинного законодавства та висновкам Верховного Суду. Відповіді на вказане звернення від приватного виконавця Літвиненка Олексія Вікторовича, всупереч положенням ЗУ «Про виконавче провадження», не отримав.

Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони приватного виконавця Літвиненка Олексія Вікторовича вживати будь-які дії, спрямовані на відчуження обтяженої ухвалою Суду земельної ділянки - може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених прав позивача, за захистом яких він звернувся.

Додав актуальний витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно Відповідача від 29.01.2024, з якого, зокрема, вбачається, що ухвала Суду від 23.05.2023 була належним чином виконана, відомості про арешт було внесено (стор. 23). Лист приватного виконавця про виконання ухвали міститься також в матеріалах справи. Таким чином, приватний виконавець Літвиненко О. В. був обізнаний про вказане обтяження.

Звертає увагу Суду, що на час проведення торгів судові процедури в цій справі, де було накладено первісний арешт, не є завершеними. Таким чином, продовження проведення торгів приватним виконавцем Літвиненком Олексієм Вікторовичем буде порушувати закон, публічний порядок та права позивача як реального кредитора та стягувача у виконавчому провадженні, в якому мало бути звернено стягнення на продану нерухомість.

Просив Суд заборонити приватному виконавцю Літвиненку Олексію Вікторовичу здійснювати будь-які дії, спрямовані на відчуження обтяженої ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.05.2023 у цій справі земельної ділянки з кадастровим номером :03:006:0030, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 24, площа 0.1038 га, за адресою АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_3 , а також здійснювати будь-які дії, спрямовані на проведення, оформлення результатів торгів, на яких ця земельна ділянка є лотом або складовою частиною лоту, складання, підписання, надсилання протоколів та актів про такі торги.

За правилами ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд проводить розгляд заяви про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заяву позивача слід залишити без задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Виходячи з вказаних норм, підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких вона звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п. 2 частини першої статті 150 ЦПК України, позов забезпечується, зокрема, забороною вчиняти певні дії. Згідно частини другої статті 150 ЦПК України, Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до п. 6 вказаної Постанови, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Крім того, вирішуючи питання про забезпечення позову суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких може бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вживати негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно п. 2 частини першої статті 150 ЦПК України, позов забезпечується, зокрема, забороною вчиняти певні дії. Згідно частини другої статті 150 ЦПК України, Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини вказує на необхідність дотримання принципу справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (у справі "Спорронг і Льоннрот проти Швеції", "Джеймс та інші проти Сполученого королівства") положення статті 1 Першого протоколу містять три окремих правила, які не застосовуються окремо: перше правило проголошує принцип мирного володіння майном, друге стосується позбавлення майна і визначає певні умови для визнання втручання у власність правомірним, третє правило визнає за державами контролювати використання майна за наявності певних умов для цього. Також, щоб зробити висновок, чи відповідає певний захід втручання в право власності принципу правомірного та допустимого втручання, слід оцінити, чи є захід законним, чи переслідує втручання суспільний інтерес, чи є такий захід пропорційним переслідуваним цілям.

Посилання на те, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду не підкріплено належними доказами по справі, зокрема не зазначено, які саме права позивача не можливо буде поновити в разі ухвалення можливого рішення про задоволення позову.

Таким чином, заявником не наведено і судом не встановлено, що невжиття таких заходів забезпечення позову про які ним заявлено може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду у цій справі, тому в задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Також зважаючи на наведені норми, при вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову, суд насамперед має дослідити, чи існує небезпека ускладнення можливості виконання рішення суду, чи є така небезпека реальною, та чи співмірні запропоновані заходи забезпечення позову позовним вимогам. При цьому єдиною передбаченою законом підставою для застосування заходів забезпечення позову є ризик ускладнення виконання або неможливості виконання рішення суду у справі.

Враховуючи, що предметом вказаного позову є стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу, а не зобов`язання вчинити певні дії приватному виконавцю Літвиненко О. В., тому такий вид забезпечення позову є недоцільним та суперечить вимогам чинного законодавства.

Окрім того, слід зазначити, що як вбачається з матеріалів справи ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.05.2023 року заяву представника позивача ОСОБА_4 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу задоволено.

Накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :03:006:0030, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 24, площа 0.1038 га, за адресою АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_3 .

За таких обставин, невжиття заходів забезпечення позову не призведе до невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу.

Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що у задоволенні заяви про забезпечення позову від 30.01.2024 слід відмовити, оскільки суду не подано переконливих доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, та доказів про те, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає необхідним відмовити в задоволенні заяви про забезпечення позову за безпідставністю.

Одночасно суд роз`яснює, що ця відмова не позбавляє заявника на повторне звернення до суду із заявою про забезпечення позову в порядку встановленому ЦПК України, з урахуванням аргументів, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

На підставі викладеного та керуючись вимогами ст. ст. 149-154, 157, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача адвоката Андрєєва М.А. про забезпечення позову у цивільній справі №369/7458/23 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Андрій ВОЛЧКО