Справа № 953/6070/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2024 року м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Муратової С.О.,

за участю секретаря - Драгана О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), подану її представником - адвокатом Шкодою Андрієм Івановичем (адреса: АДРЕСА_2 ) до Харківської територіальної громади в особі Харківської міської ради Харківської області (адреса: 61200, м. Харків, м-н Конституції, буд. 7), третя особа: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора (адреса: 61050, м. Харків, пр. Героїв Харкова, буд. 85) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, -

встановив:

До Київського районного суду м. Харкова 19.07.2023 надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить визначити позивачу додатковий строк протягом трьох місяців, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

На обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, зокрема, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Харків померла її мати ОСОБА_2 , цього ж дня складено відповідний актовий запис № 18257 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану в м. Харків Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків). Задовго до цієї події ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її батько ОСОБА_3 . Після смерті матері відкрилася спадщина, до складу якої входить однокімнатна ізольована квартира за адресою: АДРЕСА_3 .

24.02.2022 російська федерація (рф) розпочала війну проти України і на території України розпочалися бойові дії. З перших днів війни м. Харків нещадно бомбили з усіх видів озброєння. У зв`язку з військовою агресією та повномасштабним вторгненням рф на територію України, введенням воєнного стану, вона виключно з поважних причин не змогла звернутись до нотаріуса з відповідною заявою, оскільки місто Харків інтенсивно піддавався ракетним та артилерійським обстрілам. З цих підстав вона була вимушена разом зі своєю малолітньою дочкою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , виїхати з м. Харкова. На той час основною задачею для неї було зберегти життя своєї малолітньої доньки і своє життя. Після виїзду з зони активних бойових дій 20.04.2022 вона з дочкою переїхала в м. Лубни Полтавщини. В Лубнах Полтавщини вона звернулась за допомогою до Лубенської державної нотаріальної контори за консультацією, яким чином вона може оформити спадщину після її померлої матері? Державний нотаріус Лубенської державної нотаріальної контори, яка знаходиться в Лубнах пл. Вокзальна, буд. 7, ОСОБА_5 запевнила її, що подавати заяву про відкриття спадщини під час воєнного стану непотрібно, бо 24.02.2022 в нашій країні у зв`язку з військовою агресією рф, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» було введено воєнний стан із 05 години 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. І саме в цей період перед нею постало питання реалізації її цивільного права на спадкування, як спадкоємця першої черги за законом. Державний нотаріус Іщенко Г.К. Лубенської ДНК повідомила, що відповідно до пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції від 06.03.2022 на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Таким чином, час дії воєнного стану фактично не враховується у встановлені 6 місяців на прийняття спадщини. Тобто, спадкоємець може прийняти спадщину протягом дії воєнного стану, незалежно від його тривалості та додатково, після його відміни, у строк, що залишався станом на 24.02.2022 із встановлених законом 6 місяців.

Після повернення до м. Харкова 07.07.2023 вона звернулась до Третьої державної нотаріальної контори м. Харкова з заявою про прийняття спадщини, доказом чого є витяг про реєстрацію в спадковому реєстрі від 07.07.2023. Але державний нотаріус Лученко Л.А. повідомила їй, що 29.06.2022 до пункту 3 Постанови кабінету міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» були внесені зміни, відповідно до яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці, але шестимісячний строк, встановлений ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини і додатковий визначений Постановою кабінету міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в редакції від 29.06.2022 , минув. Таким чином, державний нотаріус Лученко Л.А. своєю постановою від 07.07.2023 відмовила їй у вчиненні нотаріальної дії щодо оформлення спадщини.

При житті її мати ОСОБА_2 заповіт не склала. Її батько помер. Спадкоємцями першої черги за законом є вона і її рідний брат ОСОБА_6 , який письмово відмовився від спадщини в Третій державній нотаріальній конторі м. Харкова 07.07.2023 на її користь. Інших родичів - спадкоємців немає.

Введення воєнного стану на території України, постійний обстріл м. Харків у період з 24.02.2022 по день звернення до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини є загальновідомою обставиною, а також її виїзд з малолітньою донькою за межі м. Харків вважає об`єктивною перешкодою, яка істотно перешкоджала здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті матері. Більше того вона вважала, що діє у відповідності до вимог чинного законодавства, керуючись Постановою кабінету міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в редакції від 06.03.2022, як її проконсультував державний нотаріус Лубенської ДНК Іщенко Г.К. На сьогоднішній час, з 09.08.2022 вона самостійно виховую дочку і вирішую всі проблеми сім`ї через те, що її чоловік ОСОБА_7 мобілізований на військову службу до Збройних Сил України із 09.08.2022 по теперішній час захищає державу.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 21.07.2023 прийнято до розгляду та відкрито провадження у вказаній справі; розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження із призначенням в підготовче судове (а.с. 26).

02.10.2023 до канцелярії суду надійшов відзив представника Харківської міської ради Громова О.В. на позовну заяву ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому просив в задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ХМР, третя особа - Третя Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити повністю (а.с. 48-51).

На обґрунтування відзиву зазначив, зокрема, що вважає наведені позивачем обставини не обґрунтовують позовну заяву та не доводять наявність поважних причин для продовження строку для подання ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини. Як зазначено позивачем, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , отже позивач мав можливість звернутися з заявою про прийняття спадщини до 08.06.2022. Посилання позивача на зміну фактичного місця проживання внаслідок військової агресії російської федерації проти України не може бути поважною причиною для визнання йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки він мав можливість звернутись до будь-якого нотаріуса України незалежно від фактичного місця мешкання, у тому числі поштовим зв`язком. Також позивачем не доведені поважні причини не подання заяви про прийняття спадщини впродовж строку з моменту її відкриття до оголошення в Україні воєнного стану. Крім того, згідно наданої позивачем копії свідоцтва про народження від 03.10.1974 НОМЕР_2 Відділу записів актів цивільного стану, ОСОБА_6 є сином спадкодавця - ОСОБА_2 , який відповідно до ч. 1 ст. 1 ЦК України має право на спадкування за законом у першу чергу, однак не був залучений до розгляду даної справи.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 06.11.2023 витребувано з Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори копію завірену належним чином спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ; закрито підготовче провадження по цивільній справі за вказаною позовною заявою та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 67).

В судове засідання позивач та представник позивача - адвокат Шкода А.І. не з`явились, повідомлялись належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до канцелярії суду 01.02.2023 надійшла заява від представника позивача - адвоката Шкоди А.І., в якій він просить цивільну справу розглядати без участі позивача і її представника. ОСОБА_1 на сьогоднішній час є внутрішньо переміщеною особою, що підтверджується довідкою від 28.04.2022. Просить задовольнити позовні вимоги та визнати ОСОБА_1 додатковий строк протягом трьох місяців, достатній для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 97).

Представник відповідача Харківської територіальної громади в особі Харківської міської ради Харківської області в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, як зазначено вище, 02.10.2023 до канцелярії суду надійшов відзив представника Харківської міської ради Громова О.В. на позовну заяву ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 48-51).

Представник Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, 28.11.2023 до канцелярії суду від завідувача Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори Лученко Л. на виконання ухвали Київського районного суду м. Харкова від 06.11.2023 щодо витребування доказів, надійшли завірені копії матеріалів спадкової справи 193/2023 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 (а.с. 70-91).

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 03.10.1974, ОСОБА_6 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 , батьки: батько - ОСОБА_3 , мати - ОСОБА_2 (а.с. 9).

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 20.05.1978, ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_7 , батьки: батько - ОСОБА_3 , мати - ОСОБА_2 (а.с. 13).

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 20.11.2012, ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що 20.11.2012 складено відповідний актовий запис №219 (а.с. 7).

Згідно копії свідоцтва про шлюбу серії НОМЕР_5 від 14.06.2019, ОСОБА_7 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб 14.06.2019, після вкладення шлюбу дружині присвоєно прізвища « ОСОБА_1 » (а.с. 16).

Згідно копії договору купівлі-продажу квартири від 22.11.2019, ОСОБА_11 передав у власність ОСОБА_2 квартиру на умовах купівлі-продажу, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 (а.с. 5).

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 від 05.10.2020, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 05.10.2021 складено відповідний актовий запис №18257 (а.с. 8).

07.07.2023 ОСОБА_6 звернувся до Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою, в якій зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові померла його мати, ОСОБА_2 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 у м. Слов`янськ Донецької області, що на день смерті проживала за адресою: АДРЕСА_3 . Після її смерті залишилась спадщина, яка складається з права власності на квартиру АДРЕСА_4 . Перебуваючи при здоровому розумі та ясній пам`яті, усвідомлюючи значення своїх дій та маючи можливість керувати ними, розуміючи обставини, які мають для нього істотне значення, без застосування до нього фізичного чи психологічного тиску з боку інших осбі, за своєю справжньою волею, доводить до відома Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори, що він, син померлої, спадкоємець за законом, спадщину не прийняв, на неї не претендує, до суду з питань продовження строку для прийняття спадщини звертатися не буде, та не заперечує проти видачі свідоцтва про право на спадщину на ім`я дочки спадкодавця, ОСОБА_1 (а.с. 73).

07.07.2023 ОСОБА_1 звернулася до Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою, в якій зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові померла її мати, ОСОБА_2 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 у м. Слов`янськ Донецької області, що на день смерті проживала за адресою: АДРЕСА_3 . Після її смерті залишилась спадщина, яка складається з права власності на квартиру АДРЕСА_4 , єдиною спадкоємицею на яку є вона, дочка спадкодавця, оскільки її син, ОСОБА_6 , спадщину не прийняв, про що подав відповідну заяву до нот контори. Просила видати їй свідоцтва про право на спадщину на квартиру, у разі відмови постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с. 72).

Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №73114961 від 07.07.2023, Третьою Харківською міською державною нотаріальною конторою 07.07.2023 заведено спадкову справу, номер у спадковому реєстрі 70902864, номер у нотаріуса 193/2023, спадкодавець ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 20, 89).

Згідно постанови державного нотаріуса Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори від 07.07.2023 №713/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові померла ОСОБА_2 , яка на день смерті була зареєстрована у АДРЕСА_3 , після смерті якої залишилось спадкове майно, яке складається з права власності на квартиру АДРЕСА_4 . 07.07.2023 до держнотконтори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину звернулася дочка спадкодавиці, ОСОБА_1 , заведено спадкову справу № 193/2023. Згідно зі ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини у передбачений законом строк до держнотконтори не подавала разом зі спадкодавицею на час відкриття спадщини не проживала. Відповідно до вищевикладеного, у спадкоємиці за законом ОСОБА_1 відсутній факт прийняття спадщини. Вважала, що виходячи з викладеного, на підставі ст. ст. 42, 49 Закону України «Про нотаріат», видати свідоцтво про право на спадщину немає можливості. На підставі викладеного, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 (а.с. 21, 91).

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_7 від 24.06.2020, ОСОБА_12 народилася ІНФОРМАЦІЯ_8 , батьки: батько - ОСОБА_7 , мати - ОСОБА_1 (а.с. 18).

Згідно довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 28.04.2022 №1630-, ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є внутрішньо переміщеною особою, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 , фактичне місце проживання/перебування: АДРЕСА_6 (а.с. 19).

Згідно довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 28.04.2022, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є внутрішньо переміщеною особою, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 , фактичне місце проживання/перебування: АДРЕСА_6 (а.с. 17).

Згідно довідки ТВО начальника Немишлянського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки міста Харкова Сльоти Д. від 12.11.2022, ОСОБА_7 призваний на військову службу за мобілізацією до Немишлянського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки міста Харкова та проходить військову службу за призивом під час мобілізації, на особливий період у Збройних Силах України з 09.08.2022 по теперішній час (а.с. 17 зворотній бік).

Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За змістом ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1статті 1270 ЦК України).

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", статей 7 і 34 Закону України "Про нотаріат", Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 "Про введення воєнного стану в Україні" Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29.06.2022 діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив наступний висновок.

Так, основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (ч. 2 ст. 4 ЦК України).

Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 06.11.2019 в справі № 490/7071/16-ц (провадження № 61-25815св18).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст. 1270 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1273 ЦК України).

Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст. 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2 ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Отже, виходячи із вказаної правових висновків щодо застосування норм права, які відповідно до вимог ч. 4 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є обов`язковими для застосування, позивач, звернувшись 07.07.2023 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , пропустила шестимісячній строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини після смерті матері і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

За змістом ч. 1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Не є поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13.03.2020 у справі № 314/2550/17, провадження № 61-41480св18.

В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначає, що із введенням воєнного стану на території України, з метою ризику загибелі або отримання шкоди для здоров`я, вона з малолітньою донькою, ІНФОРМАЦІЯ_4 , вимушена була виїхати за межі міста Харкова, що також підтверджено документально.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України до загальних засад цивільного законодавства віднесено, поміж іншим, справедливість, добросовісність та розумність.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова у період з 24.02.2022 і по день звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що є загальновідомою обставиною, а також виїзд позивача за межі міста Харкова, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Наявність зазначених позивачем обставин свідчить про те, що у неї були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Крім того, суд також враховує ту обставину, що пропущений ОСОБА_1 строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним, більш того, остання вважала, що діє у відповідності до вимог чинного законодавства, керуючись постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції від 06.03.2022, розуміючи для себе, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупинений.

Так, дійсно, постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в редакції від 06.03.2022, встановлено що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

Верховний Суд в постанові від 18.01.2023 у справі №580/1300/22 сформулював правовий висновок стосовно застосування принципу «легітимних очікувань», що, головним чином, походить від англійського терміну «legitimate expectations» як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. Зокрема, Суд зазначив, що принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України); реалізація принципу легітимних очікувань полягає у досягненні бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема, у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни правової основи у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими; правовим підґрунтям (основою) для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норма права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору; відсутність у законі безпосередніх приписів щодо певного права, яке, однак, слідує із загальних конституційних принципів або природного права, або відсутність закону, що визначає механізм реалізації такого права, самостійно не може свідчити про відсутність правового підґрунтя для виникнення в особи легітимного очікування щодо реалізації такого права.

З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 81, 247, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), подану її представником - адвокатом Шкодою Андрієм Івановичем (адреса: АДРЕСА_2 ) до Харківської територіальної громади в особі Харківської міської ради Харківської області (адреса: 61200, м. Харків, м-н Конституції, буд. 7), третя особа: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора (адреса: 61050, м. Харків, пр. Героїв Харкова, буд. 85) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_9 - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ).

Представник позивача: адвокат Шкода Андрій Іванович (адреса: АДРЕСА_2 ).

Відповідач: Харківська територіальна громада в особі Харківської міської ради Харківської області (адреса: 61200, м. Харків, м-н Конституції, буд. 7).

Третя особа: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора (адреса: 61050, м. Харків, пр. Героїв Харкова, буд. 85).

Суддя С.О. Муратова