Справа №705/5342/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 лютого 2024 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Гудзенко В.Л.

при секретарі Юрченко А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Яроміч О.В., яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла цивільна дружина позивача ОСОБА_3 , з якою він проживав у фактичних шлюбних відносинах. Майже через рік після її смерті, позивачу стало відомо, що ще при житті 02.02.2023 ОСОБА_3 склала заповіт, яким заповіла йому належні їй на праві власності земельну ділянку, площею 0,7545га, з кадастровим номером :02:000:4131, розташовану на території села Старі Бабани Уманського району Черкаської області з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, та земельну ділянку, площею 0,2997га, з кадастровим номером :01:001:068, розташовану по АДРЕСА_1 з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства. Про існування вказаного заповіту позивачу відомо не було, його копію він не отримував, а знайшов його лише в теперішній час, коли переглядав наявні в будинку документи. Звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, йому було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з пропущеним встановленим законом шестимісячним строком для прийняття спадщини, що стало причиною для звернення з даним позовом до суду.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився. Від представника позивача - адвоката Яроміч О.В. надійшла заява, в якій вона підтримує заявлені позовні вимоги, просить справу розглядати у її відсутність та відсутність позивача ОСОБА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, надіславши телефонограму, в якій просить справу розглядати у її відсутність.

Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

02.02.2023 ОСОБА_3 склала заповіт, яким заповіла ОСОБА_1 належні їй на праві власності земельну ділянку, площею 0,7545га, з кадастровим номером :02:000:4131, розташовану на території села Старі Бабани Уманського району Черкаської області з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, та земельну ділянку, площею 0,2997га, з кадастровим номером :01:001:068, розташовану по АДРЕСА_1 з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства. Вказаний заповіт 02.02.2023 посвідчений старостою села Старі Бабани Уманського району Черкаської області ОСОБА_4 та зареєстрований в реєстрі за №5-46.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Позивачу ОСОБА_1 не було відомо про існування вище вказаного заповіту, а дізнався він про нього майже через рік після смерті ОСОБА_3 , коли переглядав наявні в будинку документи, після чого, звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Постановою державного нотаріуса Першої уманської державної нотаріальної контори від 03.10.2023 ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з пропущеним встановленим законом шестимісячним строком для прийняття спадщини. У вказаній постанові зазначено, що на підставі заяви племінниці спадкодавця ОСОБА_2 від 30.06.2023 про прийняття спадщини після смерті тітки - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була відкрита спадкова справа №143/2023. На момент заведення спадкової справи, спадкові договори, спадкові справи від імені ОСОБА_3 були відсутні, проте, виявлені заповіти, останній з яких був складений та посвідчений 02.02.2023 за реєстровим №5-46 на ім`я ОСОБА_1 .

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до п.24 постанови Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно положень постанови Верховного Суду від 26.06.2019, справа №565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Так, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Зазначену правову позицію висловив і Верховний Суд у своїх постановах від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 та від 08.08.2019 року у справі № 235/2032/15-ц.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10.11.2021 у справі № 759/19779/18 (провадження № 61-4523св21) вказано, що: «у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування».

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави вважати поважною причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини і вважає за необхідно встановити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 76, 265 ЦПК України, ст.ст. 1268, 1269,1272 ЦК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк терміном в два місяці з дня вступу рішення в законну силу для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Старі Бабани Уманського району Черкаської області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий суддя В.Л. Гудзенко