Провадження №: 2/336/1244/2024
УХВАЛА

про направлення справи за підсудністю

05 лютого 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Звєздова Н.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВЛА:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаною позовною заявою, в якій просить розірвати шлюб, зареєстрований між нею та відповідачем 15 липня 2021 року у Вільнянському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис № 69.

Згідно з вимогами ст. 185 ЦПК України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 175, 177 цього Кодексу та чи належить позовну заяву розглядати за правилами цивільного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

За загальним правилом, передбаченим частиною першою ст. 27 ЦПК, позови до фізичних осіб пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч.2 ст.28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

У позові ОСОБА_1 зазначила, що вона разом з дитиною проживають за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування вказаного надала копію Договору про оренду житлового приміщення від 24.05.2023, укладеного між нею та ОСОБА_3 та Акт голови правління ОСББ «Авраменка-7» №1 від 12.01.2024, відповідно до якого ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 разом з ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Проте, суд не приймає вказані документи як належні докази зареєстрованого місця проживання позивачки разом з дитиною, з огляду на наступне.

Доказами, у контексті статті 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказами у цивільному процесі можуть бути: письмові, речові та електронні докази; висновки експертів; показання свідків.

Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Так, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №265 від 07.02.2022 «Про деякі питання декларування і реєстрації місця проживання та ведення реєстрів територіальних громад», належним доказом зареєстрованого місця проживання фізичної особи є витяг з реєстрів територіальних громад, що передбачені Порядком створення, ведення та адміністрування реєстрів територіальних громад, затвердженим цією постановою.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», об`єднання співвласників багатоквартирного будинку це - юридична особа, створена власниками для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Видача довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні осіб є наданням адміністративних послуг, а голова правління ОСББ, його заступник чи члени такого правління не є суб`єктами таких послуг, а відтак видача таких довідок є прямим порушенням Закону «України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні».

Для отримання довідки про реєстрацію місця проживання особи громадянам потрібно звертатись до Центру з надання адміністративних послуг державної адміністрації за місцем реєстрації.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №265 від 07.02.2022 «Про деякі питання декларування і реєстрації місця проживання та ведення реєстрів територіальних громад», належним доказом зареєстрованого місця проживання фізичної особи є витяг з реєстрів територіальних громад, що передбачені Порядком створення, ведення та адміністрування реєстрів територіальних громад, затвердженим цією постановою.

Отже, належним доказом зареєстрованого місця проживання фізичної особи є довідка відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Позивачкою не надано будь-якої довідки про зареєстроване місце проживання дитини разом з нею на території Шевченківського району м. Запоріжжя.

Крім того, надана позивачкою копія договору оренди не містить даних стосовно того, яке відношення ОСОБА_3 має до вказаного житла (власниця, тощо).

Судом на виконання вимог ст.187 ЦПК України, було здійснено запити щодо встановлення місця реєстрації відповідача, а також позивачки та дитини ОСОБА_5 .

Так, згідно Листа сільського голови Матвіївської сільської ради Запорізького району Запорізької області № 02-12-16/0204 від 25.01.2024 (до суду надійшов 02.02.2024), ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 , що не відноситься до території Шевченківського району м. Запоріжжя.

Згідно вказаного листа, ОСОБА_5 на території сільської ради не зареєстрована.

Дослідивши письмові докази, що надійшли до суду, суддя вважає, що цивільну справу належить направити за підсудністю з огляду на наступне.

Підсудність - це розподіл підвідомчих загальним судам цивільних справ між різними судами першої інстанції залежно від роду (характеру) справ, що підлягають розгляду, і від території, на яку поширюється юрисдикція того чи іншого суду.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа. Критеріями даного виду підсудності зокрема виступають: місце проживання відповідача, місце заподіяння шкоди, місце знаходження спірного майна, місце розгляду первісного позову тощо.

За загальним правилом, передбаченим ч.1 ст.27 ЦПК, позови до фізичних осіб пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з позовною заявою, місцем реєстрації відповідача у позові було зазначено: АДРЕСА_3 , проте вказане не підтверджено жодним доказом.

Навпаки, згідно отриманої судом інформації: сторони зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 , що відноситься до території Вільнянського району Запорізької області, а відтак територіальної підсудності Вільнянського районного суду Запорізької області.

Положеннями ч.1 ст.378 ЦПК України передбачено, що судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Згідно з п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про необхідність направлення матеріалів вказаної цивільної справи до Вільнянського районного суду Запорізької області.

Судом наголошується, що статтею 32 ЦПК України передбачено, що спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 27,28, 31, 258-261 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали цивільної справи № 336/370/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - передати за підсудністю Вільнянському районному суду Запорізької області (місцезнаходження: 70001, м. Вільнянськ, вул. Бочарова, буд.4).

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Запоріжжя або безпосередньо до Запорізького апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н.С. Звєздова