Справа № 758/1184/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2024 року суддя Подільського районного суду міста Києва Будзан Л.Д., розглянувши питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради третя особа: Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

В лютому 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради третя особа: Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.02.2024 для розгляду вказаної справи визначено суддю Будзан Л.Д.

Перевіряючи подану заяву на предмет відповідності вимогам ст.175-177 ЦПК України, суд дійшов наступного висновку.

Частина 4 ст. 177 ЦПК зазначає, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви долучено квитанцію на суму 2500,00 грн. на підтвердження оплати судового збору за подачу позовних вимог майнового характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Для встановлення ставки судового збору за подання позовної майнового характеру, яка подана фізичною особою необхідно звернутись до положень Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік». Відповідно до ст.7 зазначеного закону, з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривні.

Отже, 1% ціни позову встановлюється виходячи з вартості майна, на яке позивачі просять визнати право власності.

Крім того, при оцінці вартості майна, позивач посилається на висновок про вартість майна від 22.01.2024, виконаний ТОВ «Експерт-Альянс», згідно якого, вартість майна трикімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 , площею 72,50 кв.м. становить 500 000,00 грн.

При цьому, згідно даних, що наведені у нотаріально посвідченому свідоцтві про право на спадщину від 31.08.2023, ринкова вартість об`єкта оцінки, а саме вказаної квартири за адресою: АДРЕСА_1 , становила 2 131 483,00 грн.

Статтею 32 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачена відповідальність оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності, частиною другою якої визначено, що оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема, за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

В пунктах 15, 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" зазначено, що пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер,і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4Закону №3674-VI.

Відповідно до статті 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" за результатами проведеної оцінки майна складається звіт чи акт про оцінку майна.

При цьому, на підтвердження вартості майна до суду подано висновок, а не звіт або акт, що є порушенням вказаних положень Закону.

Таким чином, враховуючи також неналежну форму подання документу про вартість майна, суд критично оцінює відомості, наведені у висновку про вартість майна від 22.01.2024, оскільки ринкова вартість спірного майна за результатами проведення оцінки є очевидно заниженою більш ніж у 4 рази.

За таких обставин, суд вважає за необхідне вважати дійсною ринкову вартість майна, вказану у свідоцтві про право на спадщину від 31.08.2023, згідно якого, ринкова вартість об`єкта оцінки, а саме вказаної квартири за адресою: АДРЕСА_1 , становить 2 131 483,00 грн.

Таким чином, враховуючи те що позивач просить суд визнати право власності в порядку спадкування на частину вказаної квартири, вартість такої частини складатиме 1 065 741,50 грн, та 1% вказаної вартості становить 10 657,40 грн., який підлягає сплаті в якості судового збору за подання вказаної позовної заяви.

Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 8 157,40 грн., з урахуванням вартості майна, окремим платіжним документом за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Поділ. р-н/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0026008;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

Призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Подільський районний суд міста Києва, код ЄДРПОУ суду.

та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. 175 і 177 цього кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху та надання строку позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради третя особа: Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви у п`ять днів з дня отримання ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Леся БУДЗАН