26.01.2024 Єдиний унікальний номер 205/5994/22
Провадження№ 2/205/766/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.01.2024 року м. Дніпро

Ленінський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Курбанової Н.М.,

за участю секретаря Галушки А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою суду від 10.11.2022 р. прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено до підготовчого засідання.

Відповідач за первісним позовом ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю.

Ухвалою суду від 13.12.2022 р. прийнято зазначену зустрічну позовну заяву, відкрито провадження та призначено до підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 13.12.2022 р. прийнято зазначену зустрічну позовну заяву та об`єднано її з первісним позовом.

Ухвалою суду від 23.01.2023 р. закрито підготовче провадження та призначено дану цивільну справу до судового розгляду по суті.

Представник відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судовому засіданні заявила клопотання про повернення справи № 205/5994/22 до стадії підготовчого провадження. В обгрунтування клопотання представник відповідача зазначила, що 23.01.2023 року представник позивача по зустрічному позову ОСОБА_3 подала заяву, що не заперечує проти закінчення підготовчого засідання, але повторно просила суд витребувати докази відповідно до клопотань про витребування доказів. 23.01.2023 року ухвалами суду було закрито підготовче засідання та витребувані докази, але на її думку, докази по справі витребувані після закриття підготовчого засідання. 14.02.2023 р. при ознайомленні з матеріалами даної справи, адвокат Лукаш Л.О. з`ясувала, що в матеріалах справи відсутні докази ознайомлення адвоката Лукаш Л.О. з відзивом позивача по первісному позову ОСОБА_1 на зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 , та ОСОБА_2 до 14.02.2023 року цей процесуальний документ не отримав. 16.02.2023 року адвокат Лукаш Л.О. подала до суду заяву, та докази підтвердження не отримання позивачем по зустрічному позову ОСОБА_2 відзиву на зустрічну позовну заяву та клопотання про витребування додаткових доказів з поновленням строку у зв`язку з тим, що у відзиві позивач по первісному позову ОСОБА_1 визнала факт наявності в квартирі подружжя, 9000,00 доларів США готівки, яку вона вивезла під час евакуації до Польщі та поклала на рахунок свого сина. У зв`язку з чим збільшилось майно, яке набуте за час шлюбу. 26.05.2023 року представник позивача по зустрічному позову ОСОБА_3 у судовому засіданні, зазначила, що ОСОБА_2 , позивач по зустрічному позову, не отримав відзив позивача по первісному позову ОСОБА_1 , що підтверджується доказами. Суддя Курбанова Н.М. зобов`язала ОСОБА_1 направити ОСОБА_2 відзив на зустрічну позовну заяву. 29.05.2023 року після отримання та ознайомлення з відзивом на зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 подав до канцелярії суду виправлену позовну заяву з збільшеними позивними вимогами. 13.06.2023 року суддя Курбанова Н.М. зобов`язала адвоката Лукаш Л.О. обгрунувати підстави з яких виправлена зустрічна позовна заява ОСОБА_2 була подана після закриття підготовчого засідання та до початку судового слухання. 20.06.2023 року адвокат Лукаш Л.О. подала клопотання про повернення у підготовче засідання. Клопотання обгруноване тим, що відсутні законодавчі обмеження чи заборони повернення до стадії підготовчого провадження зі стадії розгляду справи по суті. В цьому випадку не повернення до стадії підготовче провадження призведе до штучного подвоєння судового процесу з поділу майна ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , також докази по справі, які просила витребувати сторона відповідача по цивільній справі були витребувані після закінчення підготовчого провадження. Окрім того залишилось не розглянуте клопотання представника ОСОБА_2 , адвоката Лукаш Л.О., яке було подане через канцелярію Ленінського районного суду м. Дніпропетровська 16.02.2023 року про витребування доказів. Просить суд повернутися у підготовче засідання, розглянути клопотання про витребування доказів від 16.02.2023 року, прийняти зустрічну заяву виправлену з збільшеними позовними вимогами.

Представник позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення клопотання представника відповідача ОСОБА_5 про повернення справи № 205/5994/22 до стадії підготовчого провадження.

Суд, вислухавши представників сторін, вивчивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку про необхідність повернення до стадії підготовчого провадження по справі з наступних підстав.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно із частиною третьою статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Відповідно до ч.1 ст. 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини другої статті 189 ЦПК України, підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Відповідно до ч.2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21 суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі N 234/11607/20 (провадження N 61-15126св21), зроблено висновок, що: "при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод".

Таким чином, з врахуванням правової позиції ВС при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд повинен враховувати висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених в постановах Верховного Суду, а в даному випадку необхідним є остаточне визначення предмета спору за первісним позовом та характеру спірних правовідносин, позовних вимог.

Враховуючи вищенаведене, з метою проведення всіх підготовчих дій, які необхідні для забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, вчинення яких можливе лише на стадії підготовчого провадження, суд приходить до висновку про необхідність повернення до стадії підготовчого провадження.

Керуючись ст. 189, 200, 260, 261 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про повернення до стадії підготовчого провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю - задовольнити.

Повернутися до розгляду цивільної справи №205/5994/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю, зі стадії підготовчого провадження.

Підготовче засідання призначити на 09.02.2024 на 12 год. 00 хв.

Засідання відбудеться в приміщенні Ленінського районного суду м.Дніпропетровська (вул. Коробова, б.6, м. Дніпро), про що повідомити учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Курбанова Н. М.