УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

31.01.2024 Справа №607/1946/24 Провадження №2/607/1229/2024

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Марциновська І.В. під час вирішення питання про прийняття до розгляду позовної заяви Дочірнього підприємства «МЖК ІрЛАГА» Товариства з обмеженою відповідальністю «МЖК ІрЛАГА» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за надані послуги з управління багатоквартирним будинком

УСТАНОВИЛА:

ДП «МЖК ІрЛАГА» ТОВ «МЖК ІрЛАГА» звернулося до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу за надані послуги з управління багатоквартирним будинком. Ціна позову 38275,20 грн.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданих до неї документів, доходжу такого висновку.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема : 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 2) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 3) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; 4) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з тим подана позовна заява вказаним вимогам закону не відповідає з огляду на таке.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Разом з тим позивач не зазначив відомості про наявність у сторін електронного кабінету, а також не вказав належний позивачу ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, що позбавляє суд можливості внести відповідні відомості до електронного примірника справи та відповідно здійснювати судочинство в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, як то визначено ст. 14 ЦПК України.

Крім цього, у позовній заяві зазначено, що відповідач проігнорувала повідомлення позивача про необхідність погашення боргу за надані послуги з управління будинком. Однак докази на підтвердження вжиття позивачем заходів досудового врегулювання спору до позовної заяви не додані.

Також у позовній заяві зазначено, що ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , площею 265,8 кв. м, та є споживачем послуг з управління багатоквартирним будинком, які надає позивач згідно з публічним договором від 01.01.2021.

Разом з тим докази на підтвердження указаних обставин до позовної заяви не додані. Про неможливість подання таких доказів позивач не зазначив та клопотання про їх витребування суду не подавав.

Крім цього, ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 3028 грн і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких підстав при поданні цієї позовної заяви позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 3028 грн.

Разом з тим при зверненні до суду з даним позовом позивач сплатив судовий збір лише у сумі 268,40 грн. Указане підтверджується платіжною інструкцією № 1609 від 23.11.2023. Інших документів, що підтверджують сплату судового збору ще у сумі 2759,60 грн, позивач не надав.

У прохальній частині позовної заяви позивач просив надати відстрочку зі сплати судового збору у зв`язку з відсутністю коштів.

Вирішуючи дане клопотання, зазначаю таке.

Так, Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19.06.2001, п. 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005, п. 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26.07.2005, пункти 63-64).

Разом з тим позивач на підтвердження неможливості сплати судового збору жодні докази суду не надав. Відтак доходжу висновку, що клопотання про відстрочення сплати судового збору не є обґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного позивачеві слід виправити недоліки поданої позовної заяви шляхом: 1) зазначення відомостей про ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для позивача) та відомостей про наявність або відсутність у сторін електронного кабінету; 2) зазначення доказів, які підтверджують відомості про вжиття позивачем заходів досудового врегулювання спору, та надання цих доказів; 3) зазначення доказів, що підтверджують належність ОСОБА_1 на праві власності нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , площею 265,8 кв. м, та надання цих доказів, а також надання копії публічного договору від 01.01.2021 у кількості для суду та відповідно до наявних учасників справи.

Також позивачеві слід виправити недоліки поданої позовної заяви шляхом вчинення однієї із таких дій: 1). подати оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору у сумі 2759,60 грн; 2). подати позовну заяву із зазначенням підстав звільнення від сплати судового збору з наданням доказів на підтвердження наявності таких підстав; 3). подати клопотання про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору з наданням доказів наявності підстав для такого звільнення (відстрочення, зменшення).

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків позовної заяви, строк на їх усунення доцільно визначити сім днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ч. 1, 2, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у клопотанні позивача про відстрочення сплати судового збору.

Залишити без руху позовну заяву Дочірнього підприємства «МЖК ІрЛАГА» Товариства з обмеженою відповідальністю «МЖК ІрЛАГА» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за надані послуги з управління багатоквартирним будинком, надавши позивачеві строк сім днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

Роз`яснити, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Марциновська