ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1835/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" січня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Гусак О.С., з секретарем Уляницькою М.В.,

за участі: позивача ОСОБА_1 ,

представника Дарницького районного в місті Києві центру соціальних служб Краснової Ю.В.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького районну міста Києва», Дарницький районний в місті Києві центр соціальних служб, про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького районну міста Києва», Дарницький районний в місті Києві центр соціальних служб, про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 1 березня 2023 року відкрито спрощене позовне провадження.

3 жовтня 2023 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького районну міста Києва», Дарницький районний в місті Києві центр соціальних служб про виселення з жилого приміщення.

Вирішуючи питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви суд приходить до наступного.

Згідно статей 55, 129 Конституції України, застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.

Тобто, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, у цьому випадку норм ЦПК України.

Право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним, подаючи зустрічну позовну заяву заявник повинен дотримуватись вимог ЦПК України щодо її подання.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з частиною першою статті 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 120 ЦПК України).

Згідно з частинами першою та другою статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (стаття 194 ЦПК України).

Отже, зустрічна позовна заява подана до суду поза межами строку для подання відзиву підлягає поверненню судом заявнику.

Відповідно до частини сьомої статті 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (стаття 123 ЦПК України).

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події (частина четверта статті 124 ЦПК України).

Аналізуючи зазначені норми права, можна дійти висновку про те, що обрахування строку на подання відзиву на позов починається відповідно для кожного учасника справи з наступного дня після дати отримання ним ухвали суду про відкриття провадження у справі.

Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справі перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.

Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках.

Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ЦПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, з поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 січня 2021 року у справі № 175/957/19, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 21 квітня 2021 року у справі № 766/12340/17.

Встановлено, що ухвалою суду від 1 березня 2023 року відповідачам був наданий строк для надання відзиву на позовну заяву - у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали.

Ухвалою суду від 10 квітня 2023 року призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи у судове засідання на 19 травня 2023 року о 10 год. 00 хв.

19 травня 2023 року у судове засідання учасники не з`явилися, наступною датою судового засідання було визначено 27 червня 2023 року.

27 червня 2023 року у судовому засідання був присутній відповідач ОСОБА_3 , таким чином він був обізнаний вже станом на 27 червня 2023 року про позов поданим ОСОБА_1 та мав право подати позов у п`ятнадцятиденний строк.

Разом з тим у судовому засіданні відповідач буд-яких заяв із зазначенням наміру подати зустрічну позовну заяву та про продовження процесуального строку для подання такої заяви після 27 червня 2023 року, до суду подано не було

5 вересня 2023 року до суду з`явилися відповідач ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_5 , і повідомили суду, що відповідачем було подано зустрічну позовну заяву.

Разом з тим станом на 5 вересня 2023 року зустрічна позовна заява до суду не надходила. Крім того, на прохання суду подати докази відправлення її до суду ні відповідач, ні представник не надали.

3 жовтня 2023 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького районну міста Києва», Дарницький районний в місті Києві центр соціальних служб про виселення з жилого приміщення.

Згідно з частиною першою статті статтею 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до частин першої, другої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасниками справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Враховуючи, що відповідач ОСОБА_3 пропустив встановлений ст. 193 ЦПК України строк для подання зустрічної позовної заяви, з заявою про його поновлення до суду не звертався, суд вважає, що зустрічна позовна заява не може бути прийнята судом до розгляду з первісним позовом та підлягає поверненню відповідачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 127, 193, 194, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

зустрічну позовну заявуОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького районну міста Києва», Дарницький районний в місті Києві центр соціальних служб про виселення з жилого приміщення повернути ОСОБА_3 повернути.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Суддя Гусак О.С.