У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 січня 2024 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Усатової І.А.,

за участю секретаря - Омелько Г.Т.,

розглянувши питання про виправлення описки в рішенні суду від 13 вересня 2023 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди.

Заочним рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 13 вересня 2023 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) 476 775,66 грн. - матеріальної шкоди, 6 182,25 грн. - витрат на лікування, 30000,00 грн. - моральної шкоди.

28.12.2023 до суду від представника позивача надійшла заява про виправлення описки в заочному рішенні суду, зазначивши у вступній частині рішення по-батькові відповідача - « ОСОБА_2 », замість помилково зазначеного - « ОСОБА_2 », у резолютивній частині заочного рішення суму матеріальної шкоди до стягнення - «476 775 (чотириста сімдесят шість тисяч сімсот сімдесят п`ять) грн. 66 коп.», замість помилково зазначеної - «476 775 (чотириста сімдесят п`ять тисяч сімсот сімдесят п`ять) грн. 66 коп.».

Учасники судового розгляду в судове засідання не викликалися.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про виправлення допущених судом описок, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Згідно ч. 5 ст. 265 ЦПК України у резолютивній частині рішення зазначаються:

1) висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної з заявлених вимог;

2) розподіл судових витрат;

3) строк і порядок набрання рішенням суду законної сили та його оскарження;

4) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України.

З матеріалів справи вбачається, що при виготовленні заочного рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 13 вересня 2023 року у справі № 760/25128/21, було допущено описку, а саме у резолютивній частині заочного рішення помилково зазначено по-батькові відповідача - « ОСОБА_2 », замість вірного - « ОСОБА_2 », а також у вступній частині заочного рішення помилково зазначено суму матеріальної шкоди до стягнення - «476 775 (чотириста сімдесят п`ять тисяч сімсот сімдесят п`ять) грн. 66 коп.», замість вірної - «476 775 (чотириста сімдесят шість тисяч сімсот сімдесят п`ять) грн. 66 коп.».

Враховуючи, що в заочному рішенні суду від 13 вересня 2023 року у цій справі допущено описку, суд вважає за необхідне внести відповідні виправлення до нього.

Допущення вказаної описки підтверджується матеріалами справи.

Вище приведена описка призводить до утруднення виконання рішення суду.

Таким чином, це є опискою в розумінні вимог ст. 269 ЦПК України, яка має бути виправлена судом.

Керуючись ст.269 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Виправити описку, допущену в заочному рішенні суду від 13 вересня 2023 року в цивільній справі №760/25128/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди.

Вважати вірним у вступній частині заочного рішення по-батькові відповідача - « ОСОБА_2 ».

Вважати вірною у резолютивній частині заочного рішення суму матеріальної шкоди, яка підлягає стягненню - «476 775 (чотириста сімдесят шість тисяч сімсот сімдесят п`ять) грн. 66 коп.».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.А.Усатова