КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи № 758/3363/20 Головуючий у суді першої інстанції - Гребенюк В.В.
Номер провадження № 22-ц/824/4725/2024 Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Яворського М.А.,

суддів: Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

за участю секретаря - Сукач О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест сервіс», подану представником Шеремет Марією Олегівною, на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест сервіс», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору недійсним та застосування наслідків недійсності правочину, об`єднану в одне провадження зі справою за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест сервіс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , про стягнення штрафу за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2020 року ТОВ «Мегаінвест сервіс» звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про стягнення штрафу за кредитним договором та просило суд стягнути солідарно з відповідачів штраф за порушення умов кредитного договору №14017 від 01 грудня 2011 року у розмірі 52 569 грн, а також стягнути з відповідачів судові витрати.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 09 жовтня 2020 року справу за позовом ТОВ «Мегаінвест сервіс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , про стягнення штрафу за кредитним договором об`єднано в одне провадження з позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Мегаінвест сервіс», ОСОБА_2 про визнання договору недійсним та застосування наслідків недійсності правочину, та присвоєно справі ЄУНС №758/3363/20.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року позовну заяву ТОВ «Мегаінвест сервіс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про стягнення штрафу за кредитним договором - залишено без розгляду.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, представник ТОВ «Мегаінвест сервіс» - Шеремет М.О. подала апеляційну скаргу, в якій вказує, що причина неявки в судове засідання 05 жовтня 2022 року визнана судом поважною, а на судове засідання 14 листопада 2022 року товариство взагалі не було повідомлене судом першої інстанції, матеріали справи не містять доказів протилежного.

Тож, апелянт вважає твердження суду про повторну неявку належним чином повідомленого позивача таким, що не відповідає дійсності та суперечить положенням статті 128 ЦПК України.

Враховуючи наведене, представник ТОВ «Мегаінвест сервіс» просить скасувати оскаржувану ухвалу, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відзив на апеляційну скаргу на адресу апеляційного суду не надходив.

Представник ТОВ «Мегаінвест сервіс» - ОСОБА_3. в судовому засіданні підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити, ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 - ОСОБА_5 заперечила щодо доводів апеляційної скарги та просила її залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи позовну заяву ТОВ «Мегаінвест сервіс» без розгляду, суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що в судове засідання, призначене на 05 жовтня 2022 року ТОВ «Мегаінвест сервіс» не з`явилось й подало клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із участю в судовому засіданні по іншій справі. Також вказано, що в судове засідання, яке було призначено на 14 листопада 2022 року представник ТОВ «Мегаінвест сервіс» вдруге поспіль не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялось належним чином, клопотання про відкладення розгляду справи не подавало. Суд вказав, що з огляду на повторну неявку сторони позивача, належним чином повідомленого про розгляд справи, вищевказаний позов підлягає залишенню без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Апеляційний суд погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що в березні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ТОВ «Мегаінвест сервіс», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору недійсним та застосування наслідків недійсності правочину (а.с.1-87, т.1).

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 22 травня 2020 року було відкрито провадження у даній справі за позовом ОСОБА_1 (а.с.115-116, т.1).

Крім того, судом встановлено, що в березні 2020 року ТОВ «Мегаінвест сервіс» звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про стягнення штрафу за кредитним договором (а.с.1-18, т.1а).

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 16 квітня 2020 року було відкрито провадження у даній справі за позовом ТОВ «Мегаінвест сервіс» (а.с.46, т.1а).

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 09 жовтня 2020 року позов ТОВ «Мегаінвест сервіс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про стягнення штрафу за кредитним договором та позов ОСОБА_1 до ТОВ «Мегаінвест сервіс», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору недійсним та застосування наслідків недійсності правочину - об`єднано в одне провадження (справа №758/3363/20).

Із тексту оскаржуваної ухвали Подільського районного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року вбачається, що позивач ТОВ «Мегаінвест сервіс» не з`явилось в судові засідання, які були призначені на 05 жовтня 2022 року та на 14 листопада 2022 року.

Відповідно до довідки секретаря судового засідання від 05 серпня 2022 року вбачається, що у зв`язку із перебуванням судді у відпустці розгляд даної справи було відкладено на 05 жовтня 2022 року (а.с.180, т.2).

З матеріалів справи вбачається, що суд першої інстанції направляв на адресу ТОВ «Мегаінвест сервіс» судову повістку-повідомлення про призначене судове засідання на 05 жовтня 2022 року (а.с.183, т.2).

Крім того, в матеріалах справи також міститься розписка представника ТОВ «Мегаінвест сервіс» - Шеремет М.О., які підтверджує обізнаність про судове засідання, яке призначено на 05 жовтня 2022 року (а.с.185, т.2).

03 жовтня 2022 року представника ТОВ «Мегаінвест сервіс» - Шеремет М.О. засобами електронного зв`язку на адресу районного суду направила клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із тим, що вона приймає участь у розгляді іншої справи в Київському апеляційному суді (а.с.186-189, т.2).

Відповідно до протоколу судового засідання від 05 жовтня 2022 року розгляд справи було відкладено на 14 листопада 2022 року. Представник ТОВ «Мегаінвест сервіс» в судовому засіданні присутньою не була (а.с.190-191, т.2).

З матеріалів справи вбачається, що суд першої інстанції направляв на адресу ТОВ «Мегаінвест сервіс» судову повістку-повідомлення про призначене судове засідання на 14 листопада 2022 року на адресу зазначені самим ТОВ при зверненні до суду. (а.с.193, т.2).

Відповідно до протоколу судового засідання від 14 листопада 2022 року представник ТОВ «Мегаінвест сервіс» в судовому засіданні присутньою не була (а.с.194-196, т.2).

Разом з тим, в матеріалах справи міститься конверт із вкладенням та рекомендованим повідомленням, адресований ТОВ «Мегаінвест сервіс», про призначене судове засідання на 14 листопада 2022 року, який повернувся на адресу районного суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.201-202, т.2).

Конверт із вкладенням та рекомендованим повідомленням, адресований ОСОБА_3 , який є керівником ТОВ «Мегаінвест сервіс» про призначене судове засідання на 14 листопада 2022 року також повернувся на адресу районного суду із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.205-206, т.2).

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року позовну заяву ТОВ «Мегаінвест сервіс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про стягнення штрафу за кредитним договором - залишено без розгляду.

Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону ухвала суду першої інстанції відповідає з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина 1 статті 4 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст.12 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ч.3 ст.13 ЦПК України).

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Згідно із частинами першої та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Згідно зі статтею 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

За змістом частини першої, другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За правилами пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21.

Отже, залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

Відповідно до положень ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Системний аналіз наведених процесуальних норм свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне.

При цьому процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду при неповідомленні причин неявки. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд має право залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності, забезпечити участь у розгляді справи його представника. Заява про розгляд справи за відсутності позивача може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами процесуального закону суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Також вказані норми законодавства не містять вказівки і на те, що для визнання неявки в судове засідання повторною попередня неявка повинна бути такою, що відбулася лише з невідомих суду причин, або з причин, що визнані судом неповажними. Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідна правова позиція викладена у постанові від 31 серпня 2021 року у справі № 570/5535/17, в якій погоджуючись із судовими рішеннями про залишення позову без розгляду, Верховний Суд зазначив, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Наслідки у вигляді залишення позову без розгляду настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц).

Так, дослідивши матеріали справи апеляційним судом було встановлено, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви ТОВ «Мегаінвест сервіс» без розгляду з підстав повторної неявки позивача в судове засідання, яке було призначено на 14 листопада 2022 року.

Судова повістка - повідомлення про час, дату та місце розгляду справи у судове засідання, призначене на 14 листопада 2022 року, направлена позивачу повернулася на адресу суду без вручення адресату із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Ураховуючи пункт 4 частини 8 статті 128 ЦПК України позивач вважається повідомленим належним чином про час, дату та місце розгляду справи, призначену на 14 листопада 2022 року у день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про «відсутність особи за місцем знаходження».

Встановивши, що будучи належним чином повідомленими про розгляд справи позивач у судові засідання 05 жовтня 2022 року та 14 листопада 2022, тобто двічі поспіль не з`явилися, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки неявка позивача чи його представника у судове засідання, призначене на 14 листопада 2022 року, є повторною, а заяв про розгляд справи за відсутності позивача до суду, на час ухвалення відповідного процесуального рішення, не надходило.

Відтак суд був позбавлений законних підстав здійснити розгляд справи за відсутності позивача без подачі ним заяви про розгляд справи без його участі. Зокрема без участі представника позивача за відсутності відповідної заяви.

При цьому колегія суддів звертає увагу на те, що залишаючи позов без розгляду поважність причин неявки в судове засідання пов`язується лише з першою неявкою, а при повторній неявці позов залишається без розгляду незалежно від причин такої неявки, що узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 31 серпня 2021 року у справі № 570/5535/17.

Правове значення при залишенні позову без розгляду має лише належне повідомлення позивача чи його представника про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності сторони позивача.

Правова позиція щодо належного повідомлення учасника справи засобами поштового зв`язку за умови наявності відмітки «адресат відсутній за вказаною адресою» міститься у постановах Великої Палати Верховного Суду: від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17 (провадження № 14-507цс18), від 12 лютого 2019 року у справі № 906/142/18 (провадження №12-233гс18), а також у постановах Верховного Суду: від 27 лютого 2020 року у справі № 814/1469/17 (провадження № К/9901/28703/19), від 01 квітня 2021 року у справі № 826/20408/14 (провадження №К/9901/16143/20), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження №61-3782св21), від 10 січня 2024 року у справі № 522/17859/19 (провадження № 61-5017св23) та інших.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України", заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Так, згідно ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Будучи належно повідомленим та не з`явившись двічі поспіль в судове засідання, позивач очевидно та поза всяким розумним сумнівом діяв на власний розсуд та за своєї розсудливості і обачливості мав передбачати наслідки таких процесуальних дій.

Доводи апеляційної скарги щодо неправильного застосування судом першої інстанції норм процесуального права свого підтвердження не знайшли. Доводів, які б спростували законність та обґрунтованість висновків суду першої інстанції, апеляційна скарга ТОВ «Мегаінвест сервіс» не містить.

За таких обставин апеляційний суд доходить висновку, що ухвала суду першої інстанції відповідає обставинам справи, постановлена з дотриманням норм матеріального і процесуального права і не може бути скасована з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Відповідно до положень статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 379, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд , -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест сервіс», подану представником Шеремет Марією Олегівною, залишити без задоволення, а ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 14 листопада 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дати складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови виготовлено 01 лютого 2024 року.

Головуючий суддя : М.А.Яворський

Судді: Т.Ц.Кашперська В.О.Фінагеєв