Справа № 930/260/24
Пров. № 2/930/300/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позовної заяви без руху

01.02.2024 року м. Немирів

Суддя Немирівського районного суду Вінницької області Алєксєєнко В.М. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення безпідставно набутого майна -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в Немирівський районний суд Вінницької області з позовом до ОСОБА_2 про повернення безпідставно набутого майна.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, виходячи із наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів.

Позивачка в своєму позові посилається на укладений між нею та відповідачем договір купівлі -продажу, копію якого вона зазначає в додатках джо позовної заяви.

Однак, відповідно до акту комісії Немирівського районного суду Вінницької облаті від 29.01.2024, при отриманні позовної заяви ОСОБА_3 відсутня копія договору купівлі-продажу, яка вказана в додатках.

Окрім того, досліджуючи боргові розписки чи договори позики, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, а також надавати оцінку всім наявним доказам і залежно від установлених результатів - робити відповідні правові висновки. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 04.12.2019 року у справі № 235/5555/16-ц (провадження № 61-28858св18).

Отже, у разі пред`явлення позову про стягнення боргу позивач повинен підтвердити своє право вимагати від відповідача виконання боргового зобов`язання. Для цього, з метою правильного застосування ст. 1046,1047 ЦК України суд повинен встановити наявність між позивачем і відповідачем правовідносин за договором позики, виходячи з дійсного змісту та достовірності документа, на підставі якого доказується факт укладення договору позики і його умов.

А тому, розписка, враховуючи предмет позовних вимог, повинна бути подана до суду лише в оригіналі, відповідно до ст. 84 ЦПК України, положення ст.545 ЦК України та правову позицію Верховного суду у постанові від 31.10.2018 року по справі № 707/2606/16-ц.

З таких підстав, суд приходить до висновку про те, що позивачка не надала до суду всіх наявних у неї доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Окрім того, позивачка вказує, що неодноразово зверталася до відповідача з метою нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу квартири, однак відповідач їй відмовив у нотаріальному посвідченні договору та у поверненні грошових коштів.

Верховний Суд у постановах від 04 березня 2019 року у справі № 665/2266/16-ц та від 30 жовтня 2019 року у справі № 140/2001/17 вказав, що при розгляді даної категорії справ суд повинен з`ясувати чому правочин не був нотаріально посвідчений, чи дійсно сторона ухилилася від його посвідчення та чи втрачена така можливість. При цьому саме по собі небажання сторони нотаріально посвідчувати договір, її ухилення від такого посвідчення з причин відсутності коштів на сплату необхідних платежів та податків під час такого посвідчення не може бути підставою для застосування ч. 2 ст. 220 ЦК України.

Однак на підтвердження вказаних обставин позивачкою не зазначено в якій формі здійнювалася вимога позивачки до відповідача про нотаріальне посвідчення та повернення коштів, як і не надано доказів про те, що відповідач ухидяється від нотаріального посвідчення договору та відмовив у поверненні коштів.

Також, в позовній заяві відсутні відомості про вжиття позивачем заходів досудового врегулювання спору.

Зазначені недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення безпідставно набутого майна, залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у разі неусунення недоліків позовна заява вважатиметься не поданою та повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.М. Алєксєєнко