Провадження №: 2-п/336/15/2024
УХВАЛА

іменем України

29 березня 2024 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Петренко Л.В., за участі секретаря судового засідання Нагорних О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, матеріали цивільної справи ЄУН 336/10640/23 (номер провадження № 2-п/336/15/24) за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Зарудній Ігор Вікторович, про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 13 грудня 2023 року по цивільній справі ЄУН 336/10640/23 (провадження № 2/336/3562/2023) за позовною заявою ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Кравець Дмитро Миколайович, до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за договором позики, -

встановив:

05 лютого 2024 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Зарудній І.В. звернувся до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя із заявою про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 13 грудня 2023 року по цивільній справі ЄУН 336/10640/23 (провадження № 2/336/3562/2023) за позовною заявою ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Кравець Д.М. до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики.

В обґрунтування заяви представник відповідача зазначає, що 13 грудня 2023 року Шевченківським районним судом міста Запоріжжя було ухвалено заочне рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики.

З вказаним судовим рішенням він ознайомився 16 січня 2024 року безпосередньо в Шевченківському районному суді м. Запоріжжя тому кінцевий строк на подання заяви про перегляд спливає 04.02.24, який є вихідним днем, а заява про його перегляд подається 05 лютого 2024 року, на наступний робочий день, тобто в межах відповідного строку на її подання у зв`язку з чим строк на подання заяви про перегляд заочного рішення має бути поновленим.

Щодо поважності причин неявки у судове засідання, зазначає, що відповідач не з`явився у судове засідання, на якому було ухвалено спірне судове рішення та не повідомив про причини своєї неявки відносно цього засідання, виходячи з того, що він не отримував жодного повідомлення про календарну дату проведення вказаного судового засідання, а тому не знав про призначене судове засідання.

Заявник вказує, що до суду оригінал договору позики від 27 серпня 2021 року позивач не направляв, тому суд не міг по копії такого договору встановити наявність договору позики у кредитора, а відтак і перевірити виконано чи не виконано зобов`язання боржника по договору.

При винесенні рішення про стягнення заборгованості за договором позики, вважає, що оригінал такого договору повинен бути залишений в матеріалах справи.

При наявності оригіналу договору позики позивач зможе пред`явити його до стягнення шляхом вчинення виконавчого напису нотаріусом, що може призвести до подвійного стягнення по одному і тому ж договору позики.

Внаслідок того, що відповідач не приймав участі в розгляді даної справи та не отримував позовної заяви з додатками він був позбавлений можливості заперечувати про стягнення витрат на правову допомогу.

Відповідач вважає, що мають місце всі підстави для скасування заочного рішення суду.

06 лютого 2024 року ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Зарудній Ігор Вікторович, про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 13 грудня 2023 року по цивільній справі ЄУН 336/10640/23 (провадження № 2/336/3562/2023) за позовною заявою ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Кравець Дмитро Миколайович, до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за договором позики, прийнято до провадження та призначено до розгляду.

23 лютого 2024 року до суду від представника позивача надійшло заперечення на заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, відповідно до якого зазначає, що відсутні підстави для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

З доводами викладеними відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення суду позивач не погоджується, вважає заяву необґрунтованою та безпідставною, виходячи з наступного.

З матеріалів справи слідує, що відповідача неодноразово було викликано в судові засідання по даній справі, на ці судові засідання відповідач не з`явився, жодних заяв чи клопотань не було подано. Всі судові повістки відправлялись на адресу реєстрації відповідача, що в силу ЦПК України свідчить про належне повідомлення відповідача про розгляд справи.

До заяви про перегляд заочного рішення відповідач не надав жодних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

27.08.2021 року ОСОБА_1 отримав від ОСОБА_2 в борг суму в розмірі 8000,00 $ США, яку зобов`язався повернути до 27.08.2022 року.

Вказані обставини підтверджуються умовами договору позики від 27.08.2021 року (нотаріальний бланк НРК 816797), який посвідчений нотаріально приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Майдибурою О.В.

Однак, до 27.08.2022 року так і станом на даний час відповідач суму боргу не повернув, строк повернення грошових коштів прострочив, що змушує позивача звертатись до суду за захистом своїх порушених прав.

Посилання відповідача на те, що до суду не подано оригінал договору не може бути підставою для скасування заочного рішення, оскільки матеріали справи містять засвідчену копію договору (в додатку до позовної заяви). В позовній заяві було вказано про те, що оригінал договору знаходиться у позивача жодних сумнівів у достовірності даного договору не виникає, оскільки договір посвідчений нотаріально.

Згідно з ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Вказані вимоги були виконані, що підтверджується наявністю в матеріалах справи відповідних доказів із засвідченням.

До заяви відповідач не надає доказі повернення грошових коштів позивачу на виконання вказаного договору.

Натомість відповідач, заперечуючи проти позову, намагається перекласти тягар доказування на Позивача, що є безпідставним та незаконним в силу приписів ст.ст. 12, 81 ЦПК України.

Посилання відповідача на ст. 545 ЦК України про те, що оригінал договору має бути залишеним в матеріалах справи не заслуговує на увагу, оскільки вказана правова норма регулює правовідносини щодо добровільного (досудового) виконання умов договору.

Крім того, відсутність в матеріалах справи оригіналу договору жодним чином не свідчить про незаконність прийнятого рішення.

Посилання відповідача на можливість пред`явлення оригіналу договору до стягнення шляхом вчинення виконавчого напису нотаріуса є припущенням відповідача.

Жодних доказів того, що вказаний договір пред`явлений до стягнення шляхом вчинення виконавчого напису нотаріуса відповідачем не надано (вказані докази і не можуть бути подані, оскільки таких обставин не існує).

Витрати на правничу професійну допомогу адвоката судом стягнуто з відповідача правомірно. Відповідач при належній обачності та перевірці поштових відправлень на свою адресу міг би бути присутнім в судовому засіданні та надавати до суду свої пояснення.

Представник позивача вказує, що заява про перегляд заочного рішення є незаконною, необґрунтованою та такою, що не підляже задоволенню.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив задовольнити заяву про перегляд заочного рішення та просив судовий розгляд провести без участі представника відповідача.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав до суду письмові заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, де висловив свої позицію та просив судовий розгляд провести без участі представника позивача.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідив заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення Шевченківським районним судом м. Запоріжжя у справі 336/10640/23 ухвалено 13 грудня 2023 року. Вказане рішення було надіслано відповідачу за адресою реєстрації місця проживання, проте поштове відправлення повернулось до суд з відміткою за закінченням терміну зберігання, що підтверджується довідкою ф. 20.

З матеріалів справи слідує, що з судовим рішенням представник відповідача ознайомився 16 січня 2024 року під час ознайомлення з матеріалами справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення (ч.2 ст.284 ЦПК України).

Відповідно до ч.3 ст.284 ЦПК України, учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заява про перегляд заочного рішення подана представником відповідача протягом двадцяти днів з дня ознайомлення з судовим рішенням, а тому відповідач має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що представник позивача звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 13 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

При відкритті провадження у справі судом з`ясовано зареєстроване місце проживання відповідача. На зазначену адресу направлено відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів та запропоновано відповідачу подати письмові заперечення проти позову та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються.

На зазначену адресу направлялись і судові повістки.

Відповідач ОСОБА_1 в судові засідання призначені 13 листопада 2023 року, 13 грудня 2023 року не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, шляхом направлення документів поштою з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за зареєстрованим місцем проживання.

До суду повертались поштові відправлення з відміткою адресат відсутній за вказаною адресою, що підтверджується довідками ф. 20 щодо причин повернення. Судова повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки (пункт 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України).

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (частина друга статті 211 ЦПК України).

Відповідно до частини п`ятої, пункту 2 частини сьомої, пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається насамперед на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється залежно від обставин справи та з огляду на її складність, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», заява N 36655/02).

Відповідно до положень статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Суд вживав заходи для повідомлення відповідача про розгляд справи, направляв судові документи за адресою реєстрації відповідача, проте до суду повертались поштові відправлення з відміткою адресат відсутній за вказаною адресою, що підтверджується довідками ф. 20 щодо причин повернення.

Відмітка проте, що «адресат відсутній за вказаною адресою», вважається належним повідомленням, судова повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки, про що зазначено в пункті 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України, та підтверджуються судовою практикою (постанова ВС від 21 грудня 2022 року у справі N 757/15603/19 (провадження N 61-7187св22), 30 листопада 2022 року у справі N 760/25978/13-ц (провадження N 61-6788св22), 31 серпня 2022 року у справі N 760/17314/17).

Відповідач ОСОБА_1 належним чином повідомлявся судом про дату та час розгляду справи, та суд відповідно до ст. 280 ЦПК України, на законних підставах розглянув справу у заочному порядку.

Відповідач ОСОБА_1 знав про невиконані договірні зобов`язання, передбачав наслідки таких дій, мав можливість перевірити наявність судової справи щодо нього на загальнодоступному сайті судової влади України.

Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Частиною 1 статті 9 Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно ч. 2, 4 ст. 10 ЦПК України суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» в п.41 наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Справа «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07.07.1989 року, «Олександр Шевченко проти України» (заява N 8371/02) від 26.04.2007, та «Трух проти України» (заява № 50966/99) від 14.10.2003 - сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі) та демонструвати готовності брати участь на всіх етапах судового розгляду.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка сторони. Сторони самостійно повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (AlimentariaSandersS.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).

Твердження відповідача про те, що він не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи не відповідають матеріалам цивільної справи.

Відповідач не надав доказів, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву.

Представник відповідача зазначає, що до суду оригінал договору позики від 27 серпня 2021 року позивач не направляв, тому суд не міг по копії такого договору встановити наявність договору позики у кредитора, а відтак і перевірити виконано чи не виконано зобов`язання боржника по договору.

При наявності оригіналу договору позики позивач зможе пред`явити його до стягнення шляхом вчинення виконавчого напису нотаріусом, що може призвести до подвійного стягнення по одному і тому ж договору позики.

Вказані доводи представника відповідача суд не бере до уваги, оскільки до заяви про перегляд заочного рішення відповідач не надав жодних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Посилання відповідача на те, що до суду не подано оригінал договору не може бути підставою для скасування заочного рішення, оскільки матеріали справи містять засвідчену копію договору (в додатку до позовної заяви). В позовній заяві було вказано про те, що оригінал договору знаходиться у позивача жодних сумнівів у достовірності даного договору не виникає.

Згідно з ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтвердив відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідач не надав жодних доказів щодо повернення грошових коштів позивачу на виконання договору позики.

Посилання відповідача на можливість пред`явлення оригіналу договору до стягнення шляхом вчинення виконавчого напису нотаріуса є припущенням відповідача.

Жодних доказів того, що вказаний договір пред`явлений до стягнення шляхом вчинення виконавчого напису нотаріуса відповідачем не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідач доказів поважності причин неявки в судове засідання не надав.

Відповідач також не надав жодних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Підставою для скасування заочного рішення може бути наявність одночасно усіх умов, встановлених ч. 1 ст. 288 ЦПК України, а саме: доведеність обставин, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до положень ч. 5, 6 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Зарудній Ігор Вікторович, щодо скасування заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 13 грудня 2023 року по цивільній справі ЄУН 336/10640/23.

Керуючись ст.ст. 258-261, 284-288, 353 ЦПК України, суд, -

постановив:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Зарудній Ігор Вікторович, про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 13 грудня 2023 року по цивільній справі ЄУН 336/10640/23 (провадження № 2/336/3562/2023) за позовною заявою ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Кравець Дмитро Миколайович, до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за договором позики, - залишити без задоволення.

Роз`яснити особам, які приймають участь у справі, що відповідно до ч. 4ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: