Справа № 128/1477/23
Провадження № 22-ц/801/551/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Васильєва Т. Ю.
Доповідач :Сало Т. Б.
УХВАЛА

05 лютого 2024 рокуСправа № 128/1477/23м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд, суддя Сало Т.Б., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 на рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 21 грудня 2023 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Моторного (транспортного) страхового бюро України, Військової частини НОМЕР_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 про стягнення регламентної виплати та матеріальної шкоди, спричиненої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

встановив:

Рішенням Вінницького районного суду Вінницької області від 21 грудня 2023 року частково задоволено позов у даній справі.

Не погодившись із вказаним рішенням, військова частина НОМЕР_1 подала апеляційну скаргу, яка підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

До апеляційної скарги додано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій зазначено, що рішення суду першої інстанції отримано військовою частиною через підсистему «Електронний суд» 22.12.2023. З 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який триває і на даний час. Підрозділи та особові особі військової частини НОМЕР_1 залучені до несення служби, виконання завдань за бойовими розпорядженнями в пунктах тимчасової дислокації, безпосередньо беруть участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації в районах виконання завдань за призначенням. Тому залишається ускладненим питання щодо доставки кореспонденції до районів тимчасової дислокації та її своєчасного відпрацювання, зокрема, й юридичної служби. Капітан юстиції ОСОБА_3 в період з 04.10.2022 по теперішній час приймає участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією, перебуваючи в різних населених пунктах. З 04.10.2022 ОСОБА_3 вважається таким, що веде бойові дії на території України та зарахований на котлове забезпечення. Другий представник військової частини ОСОБА_4 вибув з пункту постійної дислокації військової частини у щорічну основну відпустку з 22 по 31 грудня 2023 року. Тому у військової частини була відсутня можливість звернутися з апеляційною скаргою протягом тридцяти днів з дня отримання суду першої інстанції.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (частина друга вказаної статті).

Частиною третьою статті 354 ЦПК України визначено, що строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду ухвалено 21.12.2023 і в цей же день складено повний текст, відтак визначений ч. 1 ст. 354 ЦПК України строк на подання апеляційної скарги - до 22.01.2024 (з урахуванням вихідних днів).

Військовій частині НОМЕР_1 копія рішення суду була направлена до електронного кабінету, доставлена і отримана військової частиною 22.12.2023 о 18 год. 13 хв., про що свідчить картка руху документу в системі «Електронний суд».

У ч. 6 ст. 272 ЦПК України зазначено, що днем вручення судового рішення є , зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Відтак, військова частина НОМЕР_1 повинна була подати апеляційну скаргу до 22.01.2024.

Апеляційну скаргу подано військовою частиною НОМЕР_1 через систему «Електронний суд» 30.01.2024 (зареєстровано 31.01.2024), тобто поза межами визначеного ч. 2 ст. 354 ЦПК України строку на апеляційне оскарження.

Питання поважності причин пропуску процесуального строку оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку, з урахуванням обставин справи і належних доказів поважності пропуску процесуального строку на оскарження.

У випадку пропуску строку на апеляційне оскарження підставами для прийняття апеляційної скарги є лише наявність поважних причин (підтверджених належними доказами). Під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, що були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, суд виходить з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), що безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними та допустимими засобами доказування.

При вирішенні питання про поновлення строку, у межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, що слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, що він учиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Доводи заяви з приводу неможливості вчасного подання апеляційної скарги ОСОБА_3 не приймаються апеляційним судом до уваги, оскільки з доданих до апеляційної скарги документів не вбачається, що ОСОБА_3 уповноважений на представництво прав та інтересів військової частини НОМЕР_1 , зокрема, щодо подання апеляційної скарги на судове рішення.

Інший представник ОСОБА_4 , який підписав від імені військової частини НОМЕР_1 апеляційну скаргу, перебував у відпустці по 31.12.2023, тобто з 01.01.2024 по 22.01.2024 в нього було достатньо часу для підготовки та подачі апеляційної скарги.

Твердження з приводу ускладненої доставки кореспонденції до районів тимчасової дислокації та її своєчасного відпрацювання, зокрема, й юридичної служби відхиляються апеляційним судом, оскільки копія рішення суду першої інстанції направлялася не засобами поштового зв`язку, а була направлено безпосередньо до електронного кабінету відповідача.

Посилання заявника на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до апеляційного суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення військового стану вплинуло на роботу військової частини, що обумовило пропуск строку на подання апеляційної скарги.

Згідно з ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Апеляційний суд вважає, що вказані апелянтом причини пропуску строку на апеляційне оскарження є неповажними, оскільки не підтвердженні, а відтак апелянту слід вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, в апеляційній скарзі має бути зазначен о повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) (п. 3 ч. 2 ст. 356 ЦПК України).

До апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу (п.2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України).

Однак, в апеляційній скарзі не зазначено відомості про третю особу - ОСОБА_2 та не надано доказів надсилання йому копії апеляційної скарги.

Також у ч. 3 ст. 356 ЦПК України зазначено, що апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

До апеляційної скарги додаються довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися (п. 1 ч. 4 ст. 356 ЦПК України).

Частиною третьою статті 58 ЦПК України визначено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність.

Зі змісту ч. 1, 3 ст. 62 ЦПК України слідує, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені , в тому числі, довіреністю юридичної особи, яка видається за підписом (кваліфікованим електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Апеляційна скарга в інтересах Військової частини НОМЕР_1 підписана представником ОСОБА_4 ..

На підтвердження повноважень представника до апеляційної скарги додано довіреність у порядку передоручення від 06.11.2023, яка сформована через систему «Електронний суд». У ній зазначено, що ОСОБА_5 , на підставі витягу з наказу від 06.11.2023 щодо Військової частини НОМЕР_1 , уповноважує в порядку передоручення ОСОБА_4 представляти інтереси Військової частини НОМЕР_1 в судах України (в тому числі в апеляційних та касаційних інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні у справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи. Довіреність видана з правом передоручення іншим особам. Довіреність дійсна до моменту її скасування.

Відповідно до пунктів 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21), вказано, що «починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування у цивільному, господарському й адміністративному видах судочинства можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

З тексту наданої на підтвердження повноважень представника довіреності вбачається, що ОСОБА_4 діє на підставі довіреності, виданої ОСОБА_5 у порядку передоручення. Документу, що підтверджує повноваження ОСОБА_5 представляти інтереси Військової частини НОМЕР_1 та, зокрема, уповноважувати інших осіб представляти інтереси військової частини в порядку передоручення до матеріалів скарги не додано, що унеможливлює визначення повноважень представника, який підписав апеляційну скаргу.

Відтак, Військовій частині НОМЕР_1 слід надати документи, що підтверджують повноваження кожного із представників військової частини (зокрема, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 ) у порядку вищеописаних норм закону.

Згідно з п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Військова частина НОМЕР_1 просить відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення у справі. Клопотання мотивоване тим, що на разі в Україні діє воєнний стан і враховуючи велике навантаження на Міністерство оборони України, Збройні Сили України і в тому числі на Командування Сухопутних військ Збройних Сил України (яке є розпорядником бюджетних коштів) щодо виконання завдань, передбачених ст. 17 Конституції України щодо оборони України, захисту її суверенітету і територіальної цілісності, військова частина не може тимчасово сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги. Військовою частиною НОМЕР_1 було направлено на адресу Командування Сухопутних військ Збройних Сил України заявку на отримання коштів для сплати судового збору за подачу апеляційної скарги по даній справі.

Згідно з ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати юридичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відстрочення сплати судового збору здійснюється на розсуд суду та не є його обов`язком.

У даному випадку апеляційний суд не вбачає правових підстав для відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, оскільки заявник не надав жодних доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору, зокрема, щодо відсутності коштів у військової частини через воєнний стан. Заявки на отримання коштів для сплати судового збору, про яку зазначає військова частина НОМЕР_1 в своєму клопотанні, заявником також не надано.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установи з державного бюджету України, недостатністю коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Отже в задоволенні заяви Військової частини НОМЕР_1 про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

За правилами підпункту 6 пункту 1 частини другої Закону України «Про судовий збір», в редакції чинній на день подання апеляційної скарги, за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Підпунктом 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При зверненні до суду з даним позовом у 2023 році підлягав до сплати судовий збір в розмірі 1 073,60 грн, а відтак розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 1 610,40 грн.

Таким чином, Військовій частині НОМЕР_1 слід сплатити судовий збір та долучити до апеляційної скарги оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 1 610,40 грн за реквізитами: отримувач ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37979858, банк Казначейство України (ел. адм. подат.), рахунок №UA0002856, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Частиною 2 статті 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно, до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції не відповідає вимогам Закону, то відповідно до вимог статей 185, 357 ЦПК України, її необхідно залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, а саме для:

- надання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення такого строку;

- зазначення відомостей про третю особу та надання доказів надсилання їй копії апеляційної скарги;

- надання документу, що посвідчує повноваження кожного із представників;

- надання документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1 610,40 грн.

Керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

ухвалив:

У задоволенні клопотанні Військової частини НОМЕР_1 про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 21 грудня 2023 року - залишити без руху.

Надати строк протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в ній недоліків.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог цієї ухвали щодо подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, або якщо вказані у заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін інших недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Б. Сало