УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.

за участю:

секретаря судового засідання Отруби В. В.,,

заявника ОСОБА_1 ,

представника заінтересованої особи Федорчук Х. В. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - Солом`янська районна у м. Києві державна адміністрація, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з указаною заявою, в якій просить встановити факт, що вона та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживали однією сім`єю як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу в період часу з 2017 до 2022 року.

Свою заяву мотивує тим, що вона та ОСОБА_3 з 2017 року проживали разом як дружина та чоловік без реєстрації шлюбу. За час проживання однією сім`єю у них народилася дочка. Вони вели спільне господарство, займалися благоустроєм орендованої квартири, робили ремонт, купували меблі та інші предмети домашнього побуту, купили авто. ОСОБА_3 оплачував дитячий садок їхньої дочки, оренду квартири та комунальні послуги.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер у м. Курахове під час захисту територіальної цілісності України.

Встановлення факту необхідне для зарахування заявника на квартирний облік (першочерговий порядок) як члена сім`ї загиблого захисника України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 листопада 2023 року для розгляду зазначеної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 13 листопада 2023 року вищевказану справу прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку окремого провадження.

24 січня 2024 року до суду надійшли заперечення заінтересованої особи, в яких представник просить закрити провадження у зв`язку з відсутністю предмета спору, посилаючись на те, що відповідно до довідки управління соціального захисту населення Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації від 26 квітня 2023 року № 63 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 отримала статус члена сім`ї загиблого захисника України. 13 жовтня 2023 року заявницею подано заяву про включення її до списку першочергового забезпечення житлом за категорією обліку «Члена сім`ї загиблого Захисника України». Розпорядженням Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 24 жовтня 2023 року № 697 «Про прийняття громадян на квартирний облік для надання жилого приміщення, внесення змін до облікових записів та зняття з квартирного обліку» заявниця з родиною із двох осіб (вона та дочка) включені в пільгові списки позачергового отримання житлової площі по категорії «сім`ї загиблих (померлих) учасників антитерористичної операції, Захисників і Захисниць України». По даній категорії обліку заявниця з дочкою перебувають у списках за № 8.

Враховуючи наявність заперечень заінтересованої особи, судом було поставлено на обговорення питання про залишення заяви без розгляду у зв`язку з наявністю спору про право.

Заявниця в судовому засіданні не заперечувала проти залишення заяви без розгляду.

Представник заінтересованої особи в судовому засіданні не заперечувала проти залишення заяви без розгляду.

Заслухавши заявницю та представника заінтересованої особи, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

З аналізу наведеної норми вбачається, що характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану. При цьому в порядку окремого провадження може вирішуватися спір про факт, але не спір про право цивільне.

Тож, факти, що підлягають встановленню судом, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення, оскільки мета дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи матиме він правові наслідки.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 320/948/18 від 10 квітня 2019 року.

Відповідно до частини третьої статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком щодо змагальності та меж судового розгляду.

Із заперечень представника зайнтересваної особи слідує, що вона не погоджується з наведеними в заяві обставинами, оскільки метою встановлення вищевказаного факту заявниця вказує зарахування її на квартирний облік (першочерговий порядок) як члена сім`ї загиблого Захисника України, однак як вбачається із доданого до заперечень розпорядження Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 24 жовтня 2023 року № 697 «Про прийняття громадян на квартирний облік для надання жилого приміщення, внесення змін до облікових записів та зняття з квартирного обліку» заявниця з родиною із двох осіб (вона та дочка) включені в пільгові списки позачергового отримання житлової площі по категорії «сім`ї загиблих (померлих) учасників антитерористичної операції, Захисників і Захисниць України». По даній категорії обліку заявниця з дочкою перебувають у списках за № 8.

Таким чином, спростування викладених у заяві обставин можливо у змагальному процесі в порядку позовного провадження.

Відповідно до частини шостої статті 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

За змістом наведеної норми, якщо встановлення юридичного факту пов`язується з подальшим вирішенням спору про право, цивільно-процесуальним законодавством передбачено розгляд вимоги про встановлення факту у порядку позовного, а не окремого провадження одночасно з вирішенням спору про право, оскільки не встановивши факт, особа позбавлена можливості довести наявність у неї права, за захистом якого вона звернулась до суду.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також не доведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що представник заінтересованої особи заперечує проти вказаної заяви, тобто існує спір про право щодо встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, який підлягає вирішенню виключно у позовному провадженні.

Таким чином, зі змісту заяви вбачається, що наявний спір про право, тому суд приходить до висновку про залишення її без розгляду.

При цьому, ОСОБА_1 не позбавлена права звернутися до суду із позовом про захист своїх прав, які вважає порушеними, не визнаними чи оспореними із належним дотриманням вимог цивільного процесуального законодавства та у порядку, який визначено ЦПК України.

Керуючись статтями 1-23, 76-81, 89, 95, 260, 293-294, 315, 352, 354, 355 ЦПК, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - Солом`янська районна у м. Києві державна адміністрація, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна