УХВАЛА

02 лютого 2024 року

м. Київ

справа № 757/27686/22-ц

провадження № 61-15921ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулейкова І. Ю., розглянувши заяву Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» про відвід колегії суддів Верховного Суду Коротуна Вадима Михайловича, Коротенка Євгена Васильовича, Червинської Марини Євгенівни у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» про стягнення збитків (упущеної вигоди), спричинених тривалим неповерненням депозитів,

ВСТАНОВИВ:

08 листопада 2023 року Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») із застосування системи «Електронний суд» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 листопада 2023 року справу призначено судді-доповідачеві Погрібному С. О., судді, які входять до складу колегії: Гулейков І. Ю., Ступак О. В.

Ухвалою Верховного Суду від 21 листопада 2023 року відкрито касаційне провадження у справі і витребувано справу із суду першої інстанції.

ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 січня 2024 року справу призначено судді-доповідачеві Коротуну В. М., судді, які входять до складу колегії: Коротенко Є. В., Червинська М. Є.

Ухвалою Верховного Суду від 25 січня 2024 року відкрито касаційне провадження у справі і витребувано справу із суду першої інстанції.

31 січня 2024 року АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до Верховного Суду із заявою про відвід колегії суддів Верховного Суду Коротуна В. М., Коротенка Є. В., Червинської М. Є.

У заяві АТ КБ «ПриватБанк» висловлює сумніви в об`єктивності суддів Верховного Суду Коротуна В. М., Коротенка Є. В., Червинської М. Є., зокрема, на його думку, судді не можуть брати участі у розгляді цієї справи, оскільки вважає, що колегія суддів дійшла передчасного висновку про відкриття касаційного провадження, безпідставно поновивши строк на касаційне оскарження. Також заявник посилається на порушення автоматичного розподілу справи.

Ухвалою Верховного Суду від 02 лютого 2024 року заяву АТ КБ «ПриватБанк» про відвід суддів Верховного Суду Коротуна В. М., Коротенка Є. В., Червинської М. Є. визнано необґрунтованою та передано для вирішення зазначеного питання іншому судді.

Згідно з частинами другою та третьою статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 лютого 2024 року заяву АТ КБ «ПриватБанк» про відвід суддів Верховного Суду Коротуна В. М., Коротенка Є. В., Червинської М. Є. призначено судді Верховного Суду Гулейкову І. Ю.

Вважаю, що підстав для задоволення заяви АТ КБ «ПриватБанк» про відвід суддів Верховного Суду Коротуна В. М., Коротенка Є. В., Червинської М. Є. немає.

Відповідно до статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

За змістом частини восьмої статті 40 ЦПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Згідно з частиною одинадцятою статті 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Відповідно до частини четвертої статті 10 ЦПК України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Вивчивши матеріали касаційного провадження, вважаю, що підстав для задоволення заяви про відвід суддів Верховного Суду Коротуна В. М., Коротенка Є. В., Червинської М. Є. немає, оскільки доводи заявника обґрунтовані виключно припущеннями і нічим не доведені, відповідно не свідчать про існування обставин, які викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності суддів.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, §48).

Згідно із Бангалорськими принципами поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим постановлення об`єктивного рішення у справі або у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Щодо суб`єктивного критерію, то немає підстав стверджувати, що судді Верховного Суду Коротун В. М., Коротенко Є. В., Червинська М. Є. виявляють особисту упередженість. Презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного. Таких доказів заявником не надано.

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Доводи заявника, які обґрунтовані виключно припущеннями і нічим не доведені, не свідчать про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності суддів.

При цьому Верховний Суд звертає увагу заявника на те, що заявлення завідомо безпідставного відводу є зловживанням процесуальними правами (пункт 1 частини другої статті 44 ЦПК України)

Вбачається, що доводи заявника зводяться до незгоди із прийнятими суддями процесуальними судовими рішеннями у справі, що відповідно до статті 36 ЦПК України не є підставою для відводу, а є виключно реалізацією суддями своїх процесуальних повноважень, передбачених нормами ЦПК України.

Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» про відвід колегії суддів Верховного Суду Коротуна Вадима Михайловича, Коротенка Євгена Васильовича, Червинської Марини Євгенівни у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» про стягнення збитків (упущеної вигоди), спричинених тривалим неповерненням депозитів відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. Ю. Гулейков