Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 945/2087/21
УХВАЛА

01 лютого 2024року Суддя Миколаївського районного суду Миколаївської області Войнарівський М.М., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Порошиної Наталії Гафурівни про виправлення описки в рішенні суду в цивільній справі № 945/2087/21 за позовом ОСОБА_1 до Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про встановлення факту та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Миколаївського районного суду Миколаївської області від 20.11.2023року задоволено частково позов ОСОБА_1 до Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про встановлення факту та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

18.12.2023 року від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Порошиної Наталії Гафурівни надійшла заява про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі №945/2087/21 за позовом ОСОБА_1 до Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про встановлення факту та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Як вбачається із матеріалів справи, рішенням Миколаївського районного суду Миколаївської області від 20.11.2023року позов задоволено частково.

Встановлено факт смерті особи жіночої статі, громадянки України, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженка с.Крикове,Республіка Молдова, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Крикове,муніципій Кишинів,Республіка Молдова. Встановлено факт того, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є двоюрідною сестрою ОСОБА_1 . Встановлено факт належності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , державного акта на право приватної власності на землю серія МК № 7102а. В задоволенні іншої частини вимог-відмовлено.

Звертаючись до суду з заявою про виправлення описки представник позивача ОСОБА_1 адвокат Порошина Н.Г. просила у рішенні суду зазначити на другому аркуші судового рішення зазначене дошлюбне прізвище ОСОБА_2 - « ОСОБА_3 » замість « ОСОБА_3 » та у другому абзаці резолютивної частини рішення суду доповнити реченням «дошлюбне- ОСОБА_3 ».

Перевіривши доводи заяви та матеріали цивільної справи, суд прийшов до висновку, що вказана заява не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 269ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

У розумінні процесуального законодавства описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вказане узгоджується із висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 21 липня 2020 року у справі № № 521/1074/17

Як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11, суд може виправити лише ті помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються.

У позові в описовій частині,де здійснюється виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначаючи докази, що підтверджують кожну обставину, прізвище « ОСОБА_2 », позивачем вказано дошлюбне прізвище як « ОСОБА_3 ».

В рішенні суду в частині зазначення обставин яким позивач обґрунтовує свої вимоги вказано прізвище « ОСОБА_2 », дошлюбне « ОСОБА_3 ».

Судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з урахуванням юридичної сили правового акта в ієрархії національного законодавства, що регулює спірні правовідносини, подібні правовідносини (аналогія закону), або за відсутності такого закону - на підставі конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права), принципів верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені під час судового розгляду справи щодо належності та допустимості доказів або обставин, які не підлягають доказуванню, та висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними.

Суд розглядає справи не інакше як за позовною заявою і не може виходити за межі позовних вимог. Рішення судів усіх інстанцій, незалежно від виду провадження, повинно бути гранично повним, зрозумілим, чітким, обов`язково містити вступну, описову, мотивувальну і резолютивну частини з додержанням зазначеної послідовності.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення.

Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Описова частина судового рішення повинна містити короткий зміст позовних вимог. Короткий зміст позовних вимог повинен містити відомості як щодо основного позову, так і щодо збільшення або зменшення його розміру, суті зміненого предмета або підстав позову, а також чітке викладення вимог позову. У цій частині судового рішення також може міститися виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та позиція позивача щодо позовних вимог інших позивачів у справі або третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору.

У мотивувальній частині зазначаються обставини, встановлені судом із посиланням на докази, мотиви неврахування окремих доказів, а також мотиви, з яких суд виходив при ухваленні рішення, і положення закону, якими він керувався.

Таким чином, у мотивувальній частині рішення необхідно наводити дані про встановлені судом обставини, що мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку всіх доказів, з яких виходив суд при вирішенні спору.

Визнаючи одні і відхиляючи інші докази, суд повинен це обґрунтувати.

Під час розгляду справи судом досліджено письмові докази, наявні у матеріалах справи, встановлено наступні обставини та заначено у мотивувальній частині рішення прізвище особи як « ОСОБА_3 ».

Постанова Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 300/765/15-ц Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Зважаючи на викладене, вимога стосовно доповнення судового рішення не є опискою в розумінні ст.269 ЦПК України та виправленню не підлягає.

А тому, посилання на необхідність виправлення описки є необґрунтованими.

Враховуючи вищевикладене,заява про виправлення описки у рішенні суду по цивільній справі №945/2087/21 в частині виправлення описки та доповнення рішення слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 269 ЦПК України, суд, -

постановив:

Відмовити в задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Порошиної Наталії Гафурівни про виправлення описки в рішенні суду в цивільній справі № 945/2087/21 за позовом ОСОБА_1 до Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про встановлення факту та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Згідно з ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції Миколаївського апеляційного суду.

Суддя М.М.Войнарівський