ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2024 року

м. Харків

справа № 953/6636/23

провадження № 22-ц/818/918/24

Харківський апеляційний суд у складі:

Головуючого: Маміної О.В.

суддів: Бурлака І.В., Яцини В.Б.,

за участю секретаря - Сізонової О.О.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідачі: Акціонерне товариство «Кредобанк»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Кредобанк» про захист прав споживача фінансових послуг та визнання недійсним кредитного договору за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м.Харкова від 18 грудня 2023 року у складі судді Колесник С.А.,-

в с т а н о в и в:

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Кредобанк» про захист прав споживача фінансових послуг та визнання недійсним кредитного договору.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 18 грудня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Кредобанк» про захист прав споживача фінансових послуг та визнання недійсним кредитного договору залишено без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача. Роз`яснено позивачеві, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду. Посилається на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом першої інстанції норм процесуального права; зазначає, що позовну заяву суд першої інстанції безпідставно залишив без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, оскільки позивач не був належним чином повідомлений про розгляд справи. Звертає увагу суду на те, що суд першої інстанції не врахував того, що стороною позивача заявлено клопотання про призначення експертизи, яке не вирішено судом першої інстанції на час постановлення ухвали. Також, зазначає, що він не був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог ст. 367 ЦПК України - в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання. Суд вважав, що неявки позивача у судові засідання суттєво продовжили розгляд даної справи, а неможливість судового розгляду зумовлена не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони процесу позивача.

Такі висновки суду першої інстанції відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи з огляду на таке.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 03 серпня 2023 року відкрито спрощене позовне провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Кредобанк» про захист прав споживача фінансових послуг та визнання недійсним кредитного договору (а.с. 21).

Перше судове засідання для розгляду справи по суті призначене на 31.08.2023 року(а.с. 21).

У зв`язку з неявкою учасників справи судове засідання, призначене 31.08.2023 року відкладено на 05.10.2023 року. (а.с. 54).

05.10.2023 року позивач до суду не з`явився, подав заяву про відкладення розгляду справи (а.с. 59-62).

У зв`язку з неявкою учасників справи в судове засідання, призначене 25.10.2023 року, відкладено на 20.11.2023 року (а.с. 66).

У зв`язку з неявкою учасників справи в судове засідання, призначене 20.11.2023 року, відкладено на 18.12.2023 року (а.с. 75).

18.12.2023 року позивач та його представник знов не з`явились в судове засідання.

При цьому, матеріали справи містять докази належного повідомлення позивача про дату та час судових засідань. Про поважність причин неявки в судові засідання позивач не повідомив. Не містить таких посилань і зміст апеляційної скарги.

Заяв про розгляд справи за його відсутності позивач також не подавав.

Відповідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче судове засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ч. 1 статті 44 ЦПК України, на учасників судового процесу та їхніх представників покладається обов`язок добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, учасники справи, які задіяні в ході судового розгляду, зобов`язані з розумним інтервалом часу цікавитися щодо провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (див. наприклад рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Особливу стурбованість щодо розгляду справи зобов`язана демонструвати особа, за ініціативою якої розпочато судовий розгляд. Від такої особи вимагається особлива сумлінність. Позивач зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Водночас, суд, на який покладено обов`язок керування справою, зобов`язаний запобігати невиправданим затягуванням, для чого використовувати всі, передбачені законодавством, процесуальні механізми.

Так, у справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 18.12.2019 у справі № 9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19) та від 27.05.2020 у справі № 9901/11/19 (провадження № 11-122заі20) дійшла висновку, що загальнообов`язкові процесуальні правила є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Водночас ці правила прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Матеріали справи свідчать про те, що належним чином повідомлений про час та місце судового засідання позивач повторно не з`явився у судове засідання.

Доказів поважності причин його неявки матеріали справи не містять. Заяву про розгляд справи за його відсутності, позивач суду не подавав.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Ухвала суду постановлена з додержанням вимог закону.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Так як апеляційна скарга залишається без задоволення, то судові витрати, у відповідності до вимог ст. ст. 141, 382 ЦПК України між сторонами не розподіляються.

Керуючись ст.ст.367, 368, п.1 ч.1 ст.374, ст.ст.375, 381, 382-384, 389, 390 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Київського районного суду м.Харкова від 18 грудня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий: О.В. Маміна

Судді: І.В. Бурлака

В.Б. Яцина

Повне судове рішення виготовлено 10.04.2024 року.