Справа № 298/250/23
Номер провадження 2/298/112/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2024 року смт. Великий Березний

Великоберезнянський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого-судді Тарасевича П.П.

при секретарі судового засідання Келешовчак І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Великий Березний цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Великоберезнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області провизначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулась до суду із зазначеною вище заявою, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_2 . Внаслідок його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входять житловий будинок АДРЕСА_1 , що належав останньому після смерті батька ОСОБА_3 . В даному будинку більше ніхто не був зареєстрованим.

Позивачка зазначила, що вона є спадкоємцем за законом не прийняла своєчасно спадщини, яка була відкрита внаслідок смерті ОСОБА_2 , через те, що до 02.02.2023 року не знала, що її батько не залишив заповіту, як і те що жодна особа не зверталась до нотаріуса для оформлення спадщини. З огляду на наведене, позивачка вважає, що нею з поважних причин пропущено строк для прийняття спадщини, а тому позивачка просить суд визначити їй додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивачка в судове засідання не з`явилася, однак подала в порядку ч.3 ст.211 ЦПК України заяву, в якій просила розглянути справу без її участі. Також зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просила такі задовольнити.

Представник Великоберезнянської селищної ради Ужгородського району в судове засідання не з`явився, однак заступник селищного голови Мицьо І. подав заяву, в якій просив розглянути справу без їхньої участі та вирішити справу на розсуд суду.

Зважаючи на наведене, суд розглянув справу без участі сторін на підставі наявних у ній доказів.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до такого висновку.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 від 05.04.2014 р.) згідно довідок виконкому Великоберезнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області, після смерті батька ОСОБА_3 (який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 р а/з про смерть №15 від 02.11.2002), фактично вступив в управління та володіння спадковим майном, зокрема житловим будинком АДРЕСА_1 та на момент його смерті ніхто не проживає;

Згідно із свідоцтвом про право на спадщину за законом від 24.02.2000 року, спадкоємець майна ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 є брат ОСОБА_3 .

Відповідно до складеного заповіту померлим ОСОБА_3 від 27.11.2000 такий заповів житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 своєму синові ОСОБА_2 .

Із свідоцтва про народження позивачки ОСОБА_5 від 21.06.2017 р. серії НОМЕР_2 вбачається, що померлий ОСОБА_2 , зазначений батьком.

Свідоцтвом про шлюб позивачки від 27.05.2017 року серії НОМЕР_3 , після реєстрації шлюбу ОСОБА_6 така змінила прізвище на ОСОБА_7 ;

З витягу із спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину від 02.02.2023 року № 713438463 за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня, з витягу із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 02.02.2023 року № 71343796, вбачається, що за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня.

Враховуючи вище наведене, оскільки майно змінювало неодноразово свого власника, суд вважає, що позивачці могло бути не відомо, про існування в померлого батька спадкового майна.

Позивач має право на спадкування майна батька. Однак у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подала, оскільки не знала про існування спадкового майна та проживає не за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі статтею 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини.

Відповідно до частини 1 статті 1269, частини 1 статті 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1220, частина 1 статті 1270 Цивільного кодексу України).

Згідно зі статтею 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Оскільки заявлені вимоги ґрунтуються на законі, і не порушують права, свободи чи інтереси інших осіб, спадщина ніким не прийнята, а причина пропуску строку прийняття позивачем спадщини є поважною, позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.258,259,263,264,265,268 ЦПК України, ст.1272 ЦК України суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 паспорт № НОМЕР_5 ) до Великоберезнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області (; місцезнаходження: 89000 Закарпатська область Ужгородський район смт. Великий Березний, вул. Шевченка, 12), провизначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , два місяці, який рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів після його проголошення апеляційної скарги (сторонами, які не були при цьому присутні в той же строк, з дня отримання ними копії цього рішення) і набере законної сили після закінчення вищезазначеного строку, якщо не буде оскаржене, а в разі оскарження після апеляційного розгляду справи, якщо не буде скасоване.

Головуючий Тарасевич П.П.