Справа № 314/142/24
Провадження № 2/314/491/2024
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12.01.2024 м. Вільнянськ

Суддя Вільнянського районного суду Запорізької області Свідунович Н.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Колективного підприємства Фірма "ТАРАС", приватного нотаріуса Кравченко Олени Михайлівни про визнання права власності на частку в статутному капіталі в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

09.01.2024 ОСОБА_1 через свого представника адвоката Полуляха С.Ю. звернулась до суду із вказаним позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я, по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс,ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Цих вимог цивільно-процесуального законодавства не дотримано. Зокрема, як вбачається з позовної заяви, її складено представником позивача адвокатом Полуляхом С.Ю., який на підставі ч. 6 ст. 14 ЦПК України зобов`язаний зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) для забезпечення обміну документами. Крім того, відповідачами у справі є приватний нотаріус та юридична особа, зареєстрована за законодавством України, які теж на підставі ч. 6 ст. 14 ЦПК України зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) для забезпечення обміну документами. Разом з тим, у порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК Українипозовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету сторін та інших учасників справи.

Крім того, відповідно до положень п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Зі змісту позову вбачається, що заявлений позов є майнового характеру, оскільки позивач просить визнати за нею право власності на частку в статутному капіталі в порядку спадкування.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна. Однак позивач у позовній заяві не зазначила ціну позову.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у 2024 році, у якому було подано позовну заяву, мінімальний розмір судового збору, який має бути сплачений за подання фізичною особою суду позовної заяви майнового характеру, складає 1211,20 грн, тоді як позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1168,00 грн, що менший від мінімальної ставки судового збору, встановленої у 2024 році для вказаної категорії справ.

Зважаючи на відсутність ціни позову, суд позбавлений можливості встановити правильний розмір судового збору, який має бути сплачений.

Таким чином, позивачеві необхідно вказати у позовній заяві ціну позову, виходячи з вартості майна, на яке вона просить визнати право власності, а також, за необхідності, виходячи з ціни позову та розміру ставки судового збору (1 відсоток ціни позову), доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру, виходячи із загального розміру ціни позову, яка складається з вартості майна (тобто виходячи з ціни позову).

У будь-якому разі, незалежно від ціни позову, позивачеві необхідно доплатити судовий збір до розміру мінімальної ставки, встановленої п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", тобто мінімальна сума судового збору, яку необхідно доплатити, складає 43,20 грн.

Таким чином, оскільки встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 подана з порушенням вимог ЦПК України, вважаю, що її слід залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення зазначених вище недоліків.

При винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28.10.1998 та "Круз проти Польщі" від 19.06.2001.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, залишення позовної заяви без руху, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий розгляд та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Колективного підприємства Фірма "ТАРАС", приватного нотаріуса Кравченко Олени Михайлівни про визнання права власності на частку в статутному капіталі в порядку спадкування залишити без руху.

Надати позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків, який починає рахуватися з дня отримання позивачем копії ухвали.

Повідомити позивачу про необхідність усунути такі недоліки позовної заяви:

- на підставі п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України вказати у позовній заяві відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи;

- на підставі п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України вказати у позовній заяві ціну позову, яка складається з дійсної вартості майна на час звернення до суду;

- у разі необхідності доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру, виходячи із загального розміру ціни позову, яка складається з вартості майна (тобто виходячи з ціни позову);

- у будь-якому разі доплатити судовий збір у сумі 43,20 грн, виходячи з мінімального розміру судового збору, який має бути сплачений у 2024 році за подання фізичною особою суду позовної заяви майнового характеру.

Роз`яснити позивачеві, що у разі якщо у строк, встановлений судом, недоліки позовної заяви не будуть усунуті, заява, відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України, вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Свідунович

12.01.2024