У х в а л а

2 лютого 2024 року

м. Київ

Справа № 278/995/23

Провадження № 61-1658ск24

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився з касаційною скаргою, яку від імені Міністерства оборони України (далі - відповідач) підписав ОСОБА_1 (далі - підписант),

на рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 15 серпня 2022 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 27 грудня 2023 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до начальника НОМЕР_1 військового представництва Міністерства оборони України і Міністерства оборони України про скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу і

в с т а н о в и в :

1. 26 січня 2024 року підписант як «особа, яка діє від імені та в інтересах Міністерства оборони України», підписав і подав до Верховного Суду касаційну скаргу. Просив скасувати зазначені судові рішення й ухвалити нове - про відмову в задоволенні позову. Верховний Суд вважає, що касаційну скаргу слід повернути, оскільки її підписала особа, яка не підтвердила підстави для самопредставництва відповідача відповідно до вимог Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

2. Касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи (абзац перший частини третьої статті 392 ЦПК України).

3. Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України). Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України).

4. Одним із додатків до касаційної скарги, яку від імені відповідача подав підписант, є «докази на підтвердження повноважень представника скаржника», а саме інформація щодо відповідача з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР), в якій є згадка про підписанта. З огляду на це останній, підписуючи від імені відповідача касаційну скаргу, діяв не як його представник, тобто не як адвокат.

5. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина третя статті 58 ЦПК України).

6. За змістом наданих документів підписант не є керівником відповідача (ним є Міністр оборони) та не може бути членом його виконавчого органу, оскільки такий орган у відповідача відсутній. У такому разі повноваження підписанта діяти від імені відповідача у порядку самопредставництва можуть випливати виключно із закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У суду відсутня інформація про те, що підписант має право діяти за правилами самопредставництва відповідача на підставі саме вказаних актів. Відомості з ЄДР таким актом не є. Зокрема вони не підтверджують наявність трудових відносин із відповідачем і входження до кола власне трудових обов`язків підписанта здійснення самопредставництва відповідача.

7. Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, коли набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду, наприклад, довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (див. ухвали Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23, Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 24 січня 2024 року у справі № 686/14725/21).

8. Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень (див. ухвали Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23, Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 24 січня 2024 року у справі № 686/14725/21).

9. Визначені відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України документи, які можуть підтвердити повноваження діяти від імені відповідача за правилами самопредставництва, підписант не надав.

10. Касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено (пункт 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України).

11. Оскільки касаційну скаргу підписала особа, яка не має права її підписувати, цю скаргу слід повернути.

Керуючись статтями 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

повернути касаційну скаргу, яку від імені Міністерства оборони України підписав ОСОБА_1 , на рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 15 серпня 2022 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 27 грудня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до начальника НОМЕР_1 військового представництваМіністерства оборони України і Міністерства оборони України про скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима