Дата документу 31.01.2024 Справа № 337/2712/23
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний № 337/2712/23 Головуючий у 1-й інстанції: Гнатик Г.Є.
Провадження № 22-ц/807/369/24 Суддя-доповідач: Трофимова Д.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2024 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Трофимової Д.А.

суддів: Бєлки В.Ю.,

Онищенка Е.А.

при секретарі: Книш С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Заруднього Ігоря Вікторовича на рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 22 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, третя особа - Восьма Запорізька державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, в обґрунтування якого зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка - ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

За життя, 20.02.2013 року, ОСОБА_2 склала заповіт, за яким, на випадок своєї смерті, заповідала усе своє майно позивачу, ОСОБА_1 .

Після смерті тітки ОСОБА_1 не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки 24.02.2022 року у зв`язку з військовою агресією проти України Указом Президента України № 64/2022 було введено воєнний стан, який продовжується по теперішній час, та законодавчо було продовжено строк для подачі заяви про прийняття спадщини на 4 місяці, тобто строк подачі заяви тривав до 23.09.2022 року, також не працювали реєстри у нотаріусів.

Крім того, у 2018 році позивач переніс операцію на серці, погано себе почував та двічі на рік проходив курси підтримуючої терапії, що спричинило труднощі у прийнятті спадщини. Зазначені обставини стали обставинами непереборної сили, істотними та об`єктивними труднощами, які позбавили його можливості подати заяву про прийняття спадщини, та є поважними для визначення йому додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Посилаючись на зазначені обставини, ОСОБА_1 просив суд визначити йому додатковий строк в два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 22 листопада 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, третя особа - Восьма Запорізька державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишено без задоволення.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, представник ОСОБА_1 адвокат Зарудній І.В. подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права, просить рішення суду скасувати, ухвалити по справі нове рішення, яким задовольнити позов в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що через прийняття Наказу Міністерства юстиції України від 11.03.2022 року, постанови КМУ від 24.06.2022 року, 11.07.2022 року МЮУ надало роз`яснення, що за загальним правилом, строк прийняття спадщини становить 6 місяців з дня її відкриття, проте, з урахуванням вищезгаданих змін, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. З початком повномасштабної війни, в лютому 2022 року, український уряд змінив строки прийняття спадщини. Від дня смерті спадкодавця строк подачі заяви на відкриття спадкової справи збільшили від 6 до 10 місяців. Станом на кінець вересня 2022 року, коли востаннє Урядом вносилися зміни до переліку регіонів, де доступ реєстрів обмежено, спадковий реєстр не функціонував у окремих частинах Донецької, Запорізької, Луганської, Миколаївської, Харківської, Херсонської областей та АРК. Таким чином, позивач мав можливість лише з жовтня 2022 року подати заяву про прийняття спадщини, але він не зміг цього зробити так як перебував на денному стаціонарі в лікарні. У листопаді 2022 року строк на прийняття спадщини вже сплинув, тому, в будь якому випадку, позивачу було потрібно звертатися до суду з позовом про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. З таким позовом ОСОБА_1 , звернувся у травні 2023 року, що на його думку не є значним часовим проміжком між закінченням строку прийняття спадщини та строком звернення до суду. Крім того, позивач був необізнаний щодо наявності заповіту, він знайшов заповіт в квартирі після того, як оговтався після смерті тітки та дружини. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Відповідне положення міститься у постанові КЦС ВС від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19.

Відзив на апеляційну скаргу у встановлений апеляційним судом строк не надходив.

За нормами ч. 3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

В судове засідання ОСОБА_1 , представники відповідача та третьої особи не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку, що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення, довідками про доставку електронного документу.

Заслухавши у судовому засіданні суддю-доповідача, представника ОСОБА_1 адвоката Заруднього І.В., перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

За приписами частини 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до частин 1, 2, 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції в повній мірі не відповідає.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд виходив із того, що причини, на які посилається позивач, як на поважні для визначення додатково строку для прийняття спадщини, не є поважними, та не є такими, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не погоджується, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 16), є тіткою позивача ОСОБА_1 .

Після її смерті відкрилася спадщина на однокімнатну квартиру АДРЕСА_2 ( а.с. 9, 10-11).

20.02.2013 року було складено заповіт, згідно якого ОСОБА_2 всі її права та обов`язки, все інше її майно, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день її смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 12).

З відповіді Восьмої Запорізької державної нотаріальної контори від 07.06.2023 року вих. № 682/01-16 вбачається, що після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 до нотаріальної контори спадкоємці не звертались, спадкова справа не заводилась (а.с. 26, 27).

Як пояснив у судовому засіданні суду першої інстанції ОСОБА_1 , про смерть тітки ОСОБА_2 йому було відомо, він займався її похованням. Після смерті ОСОБА_2 (у грудні 2021 року), у лютому 2022 року померла його дружина, стан його здоров`я був незадовільний через вказані обставини, він переніс потрясіння та почалася війна. У 2018 році він переніс операцію на серці та двічі на рік проходив лікування на денному стаціонарі. До нотаріальної контори він не звертався з заявою про прийняття спадщини, звернувся приблизно через рік, але йому пояснили, що він прострочив строк звернення. Про наявність заповіту він дізнався вже більше ніж через 6 місяців після смерті тітки, який знайшов, переглядаючи документи.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За положеннями частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа, має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому слід зазначити, що закон пов`язує виникнення у нотаріуса обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини.

Такий висновок узгоджується із висновками, викладеними в постанові Верховного Суду України від 06 вересня 2017 року в справі № 6-496цс17 та постановах Верховного Суду у постановах від 12 вересня 2018 року у справі № 484/3221/17 (провадження № 61-22510св18), від 10 січня 2019 року у справі № 263/1221/17 (провадження № 61-18261св18), від 07 серпня 2019 року у справі № 629/1886/18 (провадження № 61-11600св19), від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17-ц (провадження № 61-49121св18), від 20 листопада 2019 року у справі № 209/1795/18 (провадження № 61-14842св19), від 21 листопада 2019 року у справі № 626/2055/18 (провадження № 61-17906св19), від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц (провадження № 61-5609св19), від 09 квітня 2020 року у справі № 648/703/17 (провадження № 61- 41669св18), від 15 квітня 2020 року у справі № 190/106/18 (провадження № 61-41455св18) від 26 березня 2020 року у справах № 517/82/19 (провадження № 61-1340св20) та № 642/2539/18-ц (провадження № 61-5609св19), від 10 червня 2020 року у справі № 640/13714/17 (провадження № 61-44478св18) від 01 липня 2020 року у справі № 131/192/19 (провадження № 61-22639св19), від 24 липня 2020 року у справі № 729/559/18 (провадження № 61-1099св19).

Отже, ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 . Спадкодавець померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . У межах шестимісячного строку позивач не вчиняв дій, спрямованих на прийняття спадщини, не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про наявність заповіту. Зворотного по справі не доведено. Про існування заповіту позивачу стало відомо лише після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_1 не проживав зі спадкодавцем на момент смерті, не був обізнаний про наявність на його ім`я заповіту ОСОБА_2 , після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не відкривалась, відповідно, нотаріус був позбавлений можливості повідомити позивача як спадкоємця за заповітом про відкриття спадщини, у сукупності з іншими обставинами, якими позивач обґрунтовує пропуск строку для прийняття спадщини, колегія суддів дійшла висновку, що наявні підстави для задоволення позову та визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За таких обставин, під час ухвалення рішення суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи, що у відповідності до ч. 1 ст. 376 ЦПК України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям постанови про задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381-384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Заруднього Ігоря Вікторовича задовольнити.

Рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 22 листопада 2023 року у цій справі скасувати та прийняти постанову наступного змісту:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, третя особа - Восьма Запорізька державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття, однак може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 05 лютого 2024 року.

Головуючий Д.А. Трофимова

Судді: В.Ю. Бєлка

Е.А. Онищенко