Дата документу 17.01.2024
Справа № 334/7211/21
Провадження № 2-во/334/15/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Козлової Н.Ю.,

при секретарі Александровій А.С.

розглянувши у судовому засіданні заяву представника Комунального підприємства «Водоканал» про виправлення описки у рішенні Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 28 квітня 2022 року по справі № 334/7211/21,

в с т а н о в и в :

Рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 28 квітня 2022 року позовні вимоги Комунального підприємства «Водоканал» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за централізоване водопостачання і водовідведення задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 , на користь КП «Водоканал» заборгованість по оплаті за централізоване водопостачання і водовідведення у сумі 322 (Триста двадцять дві) гривні 22 коп., а також судовий збір у розмірі 108,11 гривень.

До суду надійшла заява представника КП «Водоканал» про виправлення описки в рішенні суду від 28.04.2022 року, а саме зазначити вірно суму заборгованості 305,54 грн., замість невірного 322,22 грн.

Обґрунтовуючи заяву про виправлення описки представник КП «Водоканал» зазначив, що в мотивувальній частині рішення суду зазначено, період заборгованості за яким задоволено позов з 01.10.2018 року по липень 2021 року включно споживачам було нараховано до сплати 2039,03 грн.; за вказаний період було сплачено 1716,81 грн., тобто сума несплаченої заборгованості складає 322,22 грн. Однак, відповідно до розрахунку заборгованості за послуги водопостачання та водовідведення, що є в матеріалах справи, за період з 01.10.2018 р. по 31.07.2021р. відповідачу була нарахована заборгованість у загальній сумі 2022,35 грн. (замість вказаної у рішенні суду 2039,03 грн). За вказаний період було сплачено 1716,81 грн., у зв`язку з чим заборгованість за період з 01.10.2018 р. по 31.07.2021р. складає 305,54 грн. З метою правильного ведення бухгалтерського обліку підприємства, представник КП «Водоканал» просить виправити описку у рішенні зазначивши вірну суму заборгованості 305,54 грн.

Вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи та заяву про виправлення описки, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Зі змісту вказаної норми випливає, що виправленню підлягають описки та арифметичні помилки, «допущені в рішенні». З буквального тлумачення норми видно, що мова йде про описки, допущені під час складання судового рішення. Тобто суб`єктом, який може припуститися помилки під час складання рішення, є виключно суд.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Такого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11.

Описка як помилка в судовому рішенні визначається за такими ознаками: 1) це механічна помилка, якої припустився сам суд, а не учасник справи; 2) описка є мимовільною, випадковою помилкою суду, допущеною під час письмово-вербального викладення змісту рішення; 3) до описок не належать помилки, наявні в наданих суду документах (тобто допущені іншими учасниками справи, хоча вони і призводять, як наслідок, до неправильного цитування судом, однак не є описками в розумінні процесуального закону).

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям:

- вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо);

- таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом;

- помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Арифметичні помилки - це помилки, пов`язані з розрахунками, які були зроблені судом під час прийняття рішення. Такими помилками, зокрема, можуть бути неправильний розрахунок суми позовних вимог, яка на думку суду, підлягає присудженню позивачу, або неправильний розрахунок розподілу судових витрат. Не є арифметичними помилками, а отже, і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився (постанова Верховного Суду від 07.05.2020 року в справі № 576/599/17-ц).

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені правильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. У резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Зазначена правова позиція висловлена також у постанові Верховного Суду від 06 серпня 2021 року у спразі № 2-3259/11 (провадження № 61-5640св21 ).

Судом встановлено, що рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 28 квітня 2022 року позовні вимоги Комунального підприємства «Водоканал» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за централізоване водопостачання і водовідведення задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 , на користь КП «Водоканал» заборгованість по оплаті за централізоване водопостачання і водовідведення у сумі 322 (Триста двадцять дві) гривні 22 коп., а також судовий збір у розмірі 108,11 гривень (а.с.80-81).

До суду звернувсяа представник КП «Водоканал» з заявою про виправлення описки в рішенні суду від 28.04.2022 року, а саме зазначити вірно суму заборгованості 305,54 грн., замість невірного 322,22 грн.

Однак, матеріали цивільної справи № 334/7211/21 не містить жодного розрахунку відповідно до якого до стягнення підлягає сума заборгованості 305,54 грн.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що зазначення у рішенні суду суми стягнення у новому розмірі, яка жодними розрахунками не підтверджується, є змістом судового рішення, який не може бути змінений у порядку виправлення описок або арифметичних помилок, а тому у задоволенні заяви про виправлення описки, слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 269 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви представника Комунального підприємства «Водоканал» про виправлення описки у рішенні Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 28 квітня 2022 року по справі № 334/7211/21 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 17 січня 2024 року.

Суддя: Козлова Н. Ю.