КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/824/1270/2024 Доповідач у суді ІІ інстанції Голуб С.А.
У Х В А Л А

про залишення без задоволення заяви про відвід складу суду

24 січня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Голуб С.А.,

суддів: Писаної Т.О., Таргоній Д.О.,

за участю секретаря судового засідання - Гаврилко Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду: Голуб С.А., Писаної Т.О., Таргоній Д.О., від участі у розгляді цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 30 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини, встановлення способів участі батька у спілкуванні та вихованні дитини,

в с т а н о в и в:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 30 червня 2023 року про забезпечення вказаного вище позову ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини, встановлення способів участі батька у спілкуванні та вихованні дитини.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 13 липня 2023 року визначено колегію суддів для розгляду даної справи у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) - Голуб С.А., судді: Писана Т.О., Таргоній Д.О.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 липня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без руху та встановлено строк десять днів з моменту отримання копії даної ухвали для усунення її недоліків.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 вересня 2023 року відкрито апеляційне провадження у справі, а ухвалою суду від 20 жовтня 2023 року закінчено проведення підготовчих дій та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 06 грудня 2023 року з повідомленням учасників справи.

Розгляд справи 06 грудня 2023 року було відкладено на 24 січня 2024 року у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи та подання позивачем заяви про перенесення судового засідання на іншу дату.

В день судового засідання - 24 січня 2024 року ОСОБА_1 подав до апеляційного суду заявупро відвід колегії суддів: Голуб С.А., Писаної Т.О., Таргоній Д.О., від участі у розгляді даної справи № 755/20287/21 з підстав наявності обставин, які викликають сумніви в об`єктивності та неупередженості цього складу суду.

В обґрунтування заяви вказав, що колегією суддів постановлена неправосудна ухвала від 22 січня 2024 року про залишення без розгляду його попередньої заяви про відвід складу суду, яка була подана не лише з підстав того, що відкриття апеляційного провадження у даній справі відбулося з порушенням вимог статті 357 ЦПК України та під час зупинення провадження у справі № 755/20287/21 ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 12 липня 2023 року до вирішення його касаційної скарги на постанову апеляційного суду від 10 квітня 2023 року у цій же справі, а й з мотивів того, що судом порушено його право на захист і справедливий суд, оскільки не було дотримано процедури, визначеної ЦПК України, щодо надіслання копії ухвали про відкриття апеляційного провадження разом з примірником апеляційної скарги та доданими до неї письмовими матеріалами, які належним чином не були засвідчені, засобами поштового зв`язку, а також проігнороване надіслане ним 25 вересня 2023 року засобами електронного зв`язку клопотання про зупинення апеляційного провадження та передачу справи до суду касаційної інстанції.

Зазначені обставини, на думку позивача, свідчать про особисту зацікавленість суддів: Голуб С.А., Писаної Т.О., Таргоній Д.О., у затягуванні розгляду його касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 10 квітня 2023 року, прийнятої з такого процесуального питання, як залишення без розгляду зустрічного позову ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав.

Позивач не погоджується із мотивами, наведеними в ухвалі Київського апеляційного суду від 22 січня 2024 року, та вважає, що в колегії суддів не було належних та достатніх підстав залишати його заяву про відвід від 19 січня 2024 року без розгляду відповідно до вимог частини третьої статті 39, частини другої статті 126 ЦПК України.

Виходячи із зазначеного, позивач переконаний, що колегія у складі вказаних суддів підлягає відводу на підставі пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України, оскільки є упередженою та необ`єктивною по відношенню до сторін спору, а отже не може відноситись до них як до повноправних учасників процесу у справі.

Відповідно до вимог частин першої - третьої статті 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши обставини заявленого відводу, апеляційний суд приходить до такого висновку.

Частиною другою статті 381 ЦПК України передбачено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи, клопотання та заяви учасників справи, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення провадження у справі, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом апеляційної інстанції шляхом постановлення ухвал в порядку, визначеному цим Кодексом для постановлення ухвал суду першої інстанції.

У відповідності до частини другої статті 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу (частина третя статті 39 ЦПК України).

Згідно із пунктом 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

У частині четвертій статті 36 ЦПК України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, № 33949/02, § 49 - 52, від 09 листопада 2006 року).

Зміст заяви ОСОБА_1 про відвід від участі у розгляді даної справи колегії суддів: Голуб С.А., Писаної Т.О., Таргоній Д.О., на думку апеляційного суду, не свідчить про існування об`єктивно обґрунтованих обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності цих суддів, а фактично зводиться до незгоди позивача із процесуальними рішеннями суду апеляційної інстанції у справі № 755/20287/21 щодо таких процесуальних питань, як залишення його попередньої заяви про відвід без розгляду та зупинення апеляційного провадження, яке підлягає вирішенню в судовому засіданні.

Так, головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді. ЄСПЛ зазначає, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду».

Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». У випадку ж самовідводу сам суддя повинен бути переконаним, що є достатньо фактів, які свідчать про його безсторонність.

Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими» (рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).

Одночасно висновки або позиції суддів, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя і у протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому.

Неможливість для учасника справи заявити відвід з підстав незгоди з рішенням або окремою думкою судді в інших справах чи висловленою публічно думкою судді щодо того чи іншого юридичного питання обґрунтовується необхідністю дотримання одного з найважливіших принципів судочинства - nemo iudex in causa sua (ніхто не може бути суддею у власній справі), який виключає для учасника процесу можливість обирати суддю на власний розсуд, зокрема, шляхом заявлення відводів тим суддям, відома правова позиція яких позивача не влаштовує.

Апеляційний суд вважає, що незгода позивача із судовими рішеннями суддів, що прийняті в межах їх повноважень, реалізованих згідно з вимогами чинного процесуального законодавства, не може слугувати підставою для їх відводу та свідчити про наявність сумнівів в неупередженості суддів - членів колегії у справі.

При аналізі поданої заяви про відвід та матеріалів справи також не встановлено, що в очах розумного спостерігача може виникнути сумнів в неупередженості або об`єктивності колегії суддів Київського апеляційного суду: Голуб С.А., Писаної Т.О., Таргоній Д.О., під час перегляду в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про забезпечення позову у даній справі № 755/20287/21, а доводи ОСОБА_1 фактично зводяться до його незгоди із ухвалою Київського апеляційного суду від 22 січня 2024 року та власному розумінні процесуальних відносин сторін і необхідності застосування відповідних норм процесуального права, що в силу вимог частини четвертої статті 36 ЦПК України не може слугувати належною і достатньою підставою для відводу.

За таких обставин доводи позивача не свідчать про наявність підстав, передбачених пунктом 5 частини першої статті 36 ЦПК України, для відводу колегії суддів Київського апеляційного суду: Голуб С.А., Писаної Т.О., Таргоній Д.О., від участі у розгляді цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 30 червня 2023 року про забезпечення позову ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини, встановлення способів участі батька у спілкуванні та вихованні дитини, тому його заяву про відвід слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись статтями 36, 39, 40, 381 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду: Голуб С.А., Писаної Т.О., Таргоній Д.О., від участі у розгляді цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 30 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини, встановлення способів участі батька у спілкуванні та вихованні дитини залишити без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий С.А. Голуб

Судді: Т.О. Писана

Д.О. Таргоній