ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/47/24
Провадження №2/477/598/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 січня 2024 року м.Миколаїв

Суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області Семенова Л.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди, завданої пошкодженням автомобіля внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

В С Т А Н О В И В:

12 січня 2024 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 в якій він просить стягнути на його користь з ОСОБА_2 200000 гривень на відшкодування матеріальної шкоди, завданої пошкодженням автомобіля в результаті дорожньо-транспортної пригоди.

Вивчивши заяву та додані до неї матеріали вважаю, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, і підлягає залишенню без руху.

Згідно з пунктами 3, 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З положень частини 5 статті 177 ЦПК України слідує, що позивач зобов`язаний додати до заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, та, відповідно до частини 2 статті 83 ЦПК України, такі докази мають бути подані разом з поданням позовної заяви.

Так, позивач у позовній заяві зазначає, що внаслідок дорожньо-транспортної пригоди належний йому автомобіль марки «BMW 3161», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , отримав тотальні пошкодження та відновленню не підлягає, внаслідок чого позивачу завдано матеріальну шкоду на суму 200000 гривень, яку він визначає із середньої вартості аналогічного автомобіля.

Натомість, позивачем не обгрунтовано розмір завданої шкоди та у підтвердження обставин, якими обгрунтовуються позовні вимоги, позивачем не надано жодних доказів на підтвердження розміру збитків, завданих власнику автомобіля його пошкодженням.

Крім того, позивач, звертаючись з позовом до відповідача ОСОБА_2 зазначає, що останній згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №482331 від 28 вересня 2023 року, керуючи транспортним засобом автомобілем марки «BMW 3161», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить позивачу, внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, винуватцем якої він був, спричинив пошкодження зазначеного транспортного засобу.

При цьому, позивач не зазначає, на якій правовій підставі відповідач ОСОБА_2 користувався (керував) транспортним засобом, належним позивачу.

За вказаного, позивачу слід виконати вимоги пунктів 3,5 частини 3 статті 175 ЦПК України, обґрунтувавши розмір суми, що стягується, а також викласти обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, з зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Необхідність обґрунтування позовних вимог обумовлена тим, що відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При цьому в позовній заяві повинні міститися не лише позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Окрім того, у позовній заяві позивач для визначення спричинених йому збитків просить суд про призначення автотоварознавчої експертизи, вартість якої йому невідома.

За змістом положень статей 102, 103 ЦПК України для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд може призначити експертизу.

Як роз`яснено у пунктах 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

У позовній заяві позивач просить призначити автотоварознавчу експертизу, однак не зазначає обгрунтування зазначеного клопотання, перелік питань, на які має дати відповідь експерт та установу, якій має бути доручено проведення такої експертизи.

Крім того, статтею 183 ЦПК України визначено загальні вимоги до форми та змісту заяви, клопотання.

Так, відповідно до частини першої статті 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, найменування суду, до якого вона подається, зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника, підстави заяви (клопотання, заперечення), перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення) , інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до частини другої статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Отже, клопотання, яке подається разом з позовною заявою, повинно бути обгрунтоване та викладене в письмовій формі з дотриманням вимог до форми та змісту заяви (клопотання), а не відображатися безпосередньо в змісті позовних вимог, що фактично суперечить вимогам статті 175 ЦПК України.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про державний бюджет України на 2024 рік», у частині 1 статті 4, встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 3028 гривень 00 коп.

Як вбачається із позовної заяви та долученої квитанції, позивач сплатив 2000 гривень судового збору замість 3028 гривень 00 коп.

Внаслідок чого, позивачеві необхідно сплатити решту суми судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру, а саме 1028 гривень 00 коп.

Таким чином, для усунення недоліків позивачеві необхідно надати до суду докази сплати повної суми судового збору.

Вищенаведені недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Відповідно до частин 1, 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, вона підлягає залишенню без руху.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами статтями 177, 175, 185 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди, завданої пошкодженням автомобіля внаслідок дорожньо-транспортної пригоди залишити без руху, запропонувавши позивачу усунути недоліки, вказані в мотивувальній частині ухвали впродовж п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання вимоги суду у вказаний строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернеться позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М.Семенова