Справа № 308/5470/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 квітня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Квартирно-експлутаційного відділу м. Мукачево Міністерства оборони України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Ужгородська міська рада, про визнання за позивачкою права на виключення квартири з числа службового житла; зобов`язання відповідача подати до Ужгородської міської ради Закарпатської області клопотання про виключення квартири з числа службового житла квартири, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до квартирно - експлутаційного відділу м. Мукачево Міністерства оборони України про визнання за позивачкою права на виключення квартири з числа службового житла; зобов`язання відповідача подати до Ужгородської міської ради Закарпатської області клопотання про виключення квартири з числа службового житла квартири.

Вказана позовна заява не може бути прийнята судом до розгляду, оскільки не відповідає вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України, а саме: судовий збір сплачено в меншому розмірі, ніж встановлено законом.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024рік» з 1 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028 гривні.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою, сплачується судовий збір, що становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно прохальної частини позовної заяви, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, а саме про визнати за нею право на виключення з числа службового житла квартири за адресою: АДРЕСА_1 , жилою площею 41 кв. м. та про зобов`язати Квартирно-експлутаційний відділ м. Мукачево Міністерства оборони України подати до Ужгородська міська рада Закарпатської області клопотання разом з належно оформленими документами про виключення з числа службового житла вказаної квартири.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір», визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З огляду на викладене позивачу за звернення до суду із вказаним позовом слід сплатити судовий збір у розмірі 2411,40 грн. (1 211,20*2).

Натомість позивачем доказів сплати судового збору чи наявності визначених законом підстав для звільнення від його сплати не надано.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: Отримувач коштів - ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; Код отримувача- (код за ЄДРПОУ) 37975895; Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку - отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача - UA0007493; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу - 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до п.п. 4, 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Позивач вказує, що вона є дружиною ОСОБА_2 , який перебував у трудових відносинах із військовою частиною Прикарпатського військового округу з 26.08.1986 року, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач вказує, що в службовій квартирі зареєстровані та фактично проживають крім позивача також доньки померлого військовослужбовця ОСОБА_3 , 2985 р.н., ОСОБА_4 , 2987 р.н., зять ОСОБА_5 , 2011 року, онук ОСОБА_6 , 2015 року народження. При цьому жодних підтверджуючих даних до матеріалів позову не долучає.

Таких осіб позивач в якості сторін по справі не вказує, разом з тим, співвідповідачами за заявленими Позивачем вимогами є всі особи, які зареєстровані в спірній квартирі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» приватизація державного житлового фонду здійснюється уповноваженими на це органами, створеними місцевою державною адміністрацією, та органами місцевого самоврядування, державними підприємствами, організаціями, установами, у повному господарському віданні або оперативному управлінні яких знаходиться державний житловий фонд.

Компетенція і порядок утворення органів приватизації передбачені постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 р. № 572 «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Вказаними законодавчими актами визначена відповідна процедура здійснення передачі квартир державного та комунального житлового фонду у власність громадян, яка здійснюється лише уповноваженими на те органами.

Відповідно до наведених вище нормативно-правових актів, якими врегульовано порядок приватизації державного житлового фонду, особа, яка бажає скористатись таким правом, звертається до відповідного органу із заявою, до якої додає необхідні документи, а цей орган приймає відповідне рішення, яке у разі незгоди з ним заявника може бути предметом оскарження в суді.

Спори, що виникають при приватизації квартир (будинків) державного житлового фонду хоча й вирішуюються судом, однак належним способом захисту у разі порушення такого права є не визнання права власності на квартиру, а визнання безпідставною відмови органу приватизації передати у приватну власність квартиру з державного житлового фонду з покладенням обов`язку на останнього оформити приватизацію житлового приміщення.

Окрім цього, в матеріалах позовної заяви наявна копія трудової книжки, однак відсутня титульна сторінка такої трудової книжки, тому незрозуміло кому саме належить дана книжка. В переліку документів, що додаються до позовної заяви, під пунктом 5 зазначено документ «копія трудової книжки ОСОБА_7 », однак позивачкою в тексті позовної заяви жодним чином не відображено хто такий/така ОСОБА_7 , і яке відношення зазначена особа має до спору, що виник між сторонами.

Крім того, Позивач не зазначив чи має у власності або користуванні інше житло.

Позивачу слід навести, якою конкретно нормою та якого законодавства передбачено право суду «виключати» житлове приміщення з числа службових, а не це є правом виключно органу місцевого самоврядування чи його виконавчого органу.

Також варто зазначити, що до позовної заяви додано документи згідно наведеного переліку, у копіях які не завірені, частина з них виконана не якісно, що позбавляє суд можливості повністю встановити їх зміст.

Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема письмовими, речовими і електронними доказами

Згідно ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Таким чином, заявнику необхідно надати до суду належним чином завірені копії документів, що додані в додатку до заяви про встановлення факту, що має юридичне значення.

Суддя вважає, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне заяву про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків заяви з подачею її до суду з врахуванням вимог ст.ст. 175,177 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а заявнику надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.ст.175, 185, 260 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до квартирно -експлутаційного відділу м. Мукачево Міністерства оборони України, третя особа, як не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Ужгородська міська рада, про визнання за позивачкою права на виключення квартири з числа службового житла; зобов`язання відповідача подати до Ужгородської міської ради Закарпатської області клопотання про виключення квартири з числа службового житла квартири - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали. Роз`яснити, що в разі не усунення ним вказаних недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош