Справа № 383/383/23
Номер провадження 2/383/104/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2024 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючої судді - Адаменко І.М.,

за участю:

секретаря судового засідання - Зербул С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бобринець Кіровоградської області в залі судових засідань Бобринецького районного суду Кіровоградської області цивільну справу №383/383/23 за позовом ОСОБА_1 до Бобринецької спеціальної школи Кіровоградської обласної ради про визнання бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення компенсації,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Бобринецької спеціальної школи Кіровоградської обласної ради про визнання бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення компенсації.

Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 17 листопада 2023 року прийнято до свого провадження цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін.

Позивач у судові засідання 25 грудня 2023 року та 26 січня 2024 року не з`явився, про час та місце розгляду судового засідання повідомлявся належним чином, у встановленому законом порядку. Причини своєї неявки суду не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є користувачем підсистеми «Електронний суд» і має офіційну електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 та судові повістки про виклик його до Бобринецького районного суду Кіровоградської області в судове засідання на 25.12.2023 року та 26.01.2024 року надійшли до його електронного кабінету 20.11.2023 р. та 25.12.2023р. Також з Довідок про доставку електронного листа від 20.11.2023 р. та 25.12.2023р. встановлено, що позивач отримав вказані судові повістки на його офіційну електронну адресу ( а.с.55, 110).

Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему (ЄСІТС) та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч.5,ч.6 ст.128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно з пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Як визначено у пункті 111 Розділу V «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, особа, яка використовує підсистему «Електронний суд», самостійно несе відповідальність за свій електронний кабінеті.

Отже, у встановлений законом строк та порядок позивач належно був викликаний до суду та повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, отримав судову повістку про виклик в судове засідання на 25.12.2023 року та на 26.01.2024 року, проте в судові засідання не з"явився повторно, заяв про розгляд справи без його участі до суду не подав, про причини неявки суд не повідомив.

Від представник відповідача Паїцького В.П. до суду надійшло клопотання, в якому він просить у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача залишити позовну заяву без розгляду та розглянути дану заяву без участі сторони від відповідача (а.с.108).

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом ч. 1 ст.275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до вимог п.3) ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Умовою для застосування ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України є повторність (двічі поспіль) неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином про час і місце судового розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 223, пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов:

а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання;

б) відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності;

в) неявка позивача в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки;

г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача;

ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 22.05.2019 року у справі № 310/12817/13 провадження № 61-6375св18, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причини неявки позивача, суд повинен залишити позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та ненадання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до ст.43 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися визначеними законом процесуальними правами та виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового розгляду та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживання процесуальними правами дії, які суперечать завданню цивільного судочинства. Суд відповідно до ч.ч.3,4 цієї ж статті зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами учасником судового розгляду. Ця норма закону повинна дисциплінувати позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулювати його належно користуватися як своїми процесуальними правами, так і процесуальними обов`язками.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка позивача до суду також позбавляє суд можливості повно та всебічно встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

Законодавче формулювання частини п`ятої статті 223 ЦПК України «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19).

Оскільки, судом визнано явку позивача обов"язковою та вжито усіх заходів, передбачених процесуальним законодавством, для належного виклику до суду та повідомлення сторони позивача про розгляд справи, останній не цікавиться станом розгляду справи, не з`являється у судові засідання повторно, що свідчить про байдужість до руху справи, а також враховуючи відсутність згоди сторони відповідача на розгляд такої справи по суті за неявка позивача, який не з`явився в судове засідання повторно та не подав заяв чи клопотань про розгляд справи за його відсутності, тому, з урахуванням дотримання розумних строків її розгляду, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду на підставі п.3) ч.1 ст.257 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 14, 44, 128, ч. 5 ст. 223, ч.ч.1,2 ст. 257, ст.ст. 260, 261, 275 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Бобринецької спеціальної школи Кіровоградської обласної ради про визнання бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення компенсації - залишити без розгляду.

Дана ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Суддя І.М. Адаменко