УХВАЛА

Справа № 495/8939/22

Номер провадження 2-п/495/4/2024

16 січня 2024 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючої судді Анісімової Н.Д.

при секретарі судового засідання Коліниченко Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білгород-Дністровський заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Гербея Андрія Анатолійовича про перегляд заочного рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 04.10.2023 року по цивільній справі № 495/8939/22, суд

ВСТАНОВИВ:

03.11.2023 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Гербей Андрій Анатолійович подав заяву про перегляд заочного рішення суду від 04.10.2023 року по цивільній справі № 495/8939/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів.

Заочним рішенням суду позов задоволено у повному обсязі.

Разом з тим, вважає, що приймаючи рішення про проведення заочного розгляду справи за відсутності відповідача, суд виходив з того, що відповідача належно повідомлено про день, час та місце розгляду справи, в результаті чого справу можна розглянути при заочному слуханні. Однак такі висновки суду, на переконання представника відповідача, були передчасними.

Щодо поважності причин неявки, представник відповідача зазначає, що на розгляд справи, призначений на 04.10.2023 року відповідач не мав змоги з`явитись та не був повідомлений про дату слухання справи, так як в матеріалах справи відсутні докази належного оповіщення відповідача, а від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з нагальною необхідністю представника відповідача бути присутнім в іншому населеному пункті (м. Одеса).

А щодо доказів, на які посилаються відповідачі, та що мають істотне значення для правильного вирішення справи, зазначає, що відповідач на даний час має скрутне фінансове становище, що послужило підставою прострочення виконання взятих на себе відповідачем зобов`язань. Однак відповідач не відмовляється від погашення наявної заборгованості, однак має необхідність в відстроченні терміну сплати боргу.

Таким чином, наведені обставини позбавили можливості надати стороні відповідача до суду докази та навести свої заперечення проти позовних вимог позивача, чим в результаті було порушено право відповідачів на справедливий судовий розгляд.

Зазначені обставини не дозволила відповідачу у справі, реалізувати свої процесуальні права, а також порушили принцип змагальності сторін згідно ст. 12 ЦПК України.

У зв`язку з тривалою відпусткою судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Шевчук Ю.В. на підставі розпорядження керівника апарату суду № 215 від 20.11.2023 року було призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.11.2023 року для розгляду вказаної заяви про перегляд заочного рішення було обрано суддю Анісімову Н.Д.

Ухвалою судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Анісімової Н.Д. вказана справа була прийнята до свого провадження та призначено дату судового засідання.

Позивач, ОСОБА_2 , у судове засідання не з`явився, проте його представник адвокат Кузьменко М.Б. подав до суду заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення від 04.10.2023 року за його відсутності, у задоволені заяви просив відмовити. Підставою для відмови є належне повідомлення відповідача та його представника, неподання ними відзиву без поважних причин та неприбуття без поважних причини у судові засідання та відсутність доказів, що мають суттєве значення для вирішення справи.

Відповідач, ОСОБА_1 , у судове засідання не з`явився надав клопотання про усунення недоліків, у якому зазначив, що розгляд заяви про перегляд заочного рішення просить провести у його відсутність, доводи викладені у заяві підтримує та наполягає на задоволені.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося у силу положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви.

Відповідно до ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Положеннями ст. 288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, заочне рішення може бути скасовано лише у випадку наявності всіх підстав, зазначених в ч. 1 ст. 288 ЦПК України. Наявність однієї з цих обставин не є підставою скасування заочного рішення.

Суд відзначає, що відповідач та його представник не посилаються на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд не вважає, що ці аргументи дають підстави для скасування заочного рішення.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач належним чином повідомлявся судом про час і місце судового розгляду справи за місцем проживання у встановленому законом порядку шляхом направлення судових повісток. Проте, в судові засідання, не з`являвся, доказів поважності неявки суду не надав.

Як викладено у заочному рішенні представник відповідача адвокат Гербей А.А. надав до суду клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку з терміновим виїздом до м. Одеси по іншим професійним обов`язкам, однак жодного підтвердження причини неявки захисника суду не надано. Суд погоджується з вказаним твердженням, адже дійсно у матеріалах справи не міститься доказів поважності причини неявки.

Крім того, протягом усього розгляду справи ані відповідачем, ані його представником до суду не було подано відзиву в обґрунтування власної позиції.

Згідно із рішенням Європейського суду з прав людини від 25 липня 2002 року у справі за заявою №48553/99 «Совтрансавто-Холдинг» проти України», а також згідно до рішення Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 1999 року у справі за заявою №28342/95 «Брумареску проти Румунії» встановлено, що існує усталена судом практика конвенційних органів щодо визначення основним елементом верховенства права принципу правової певності, який передбачає серед іншого і те, що у будь якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Із практики Європейського Суду з прав людини слідує, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Також, відповідно до прецедентної практики Європейського Суду з прав людини обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).

Відповідно до статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом

Відповідно до частини першої статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та(або)не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин,і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За приписами ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень; докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Положення ст. 285 ЦПК України регламентують необхідність зазначення у заяві про перегляд заочного рішення, зокрема, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Заява про перегляд заочного рішення обґрунтована з посиланням на незгоду із судовим рішенням, дана заява не містить доказів в розумінніст.76 ЦПК України та посилання на них.

Проте, стороною відповідача не надано будь-яких належних та допустимих доказів, які би мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Посилання представника відповідача, що на даний час відповідач має скрутне фінансове становище. що послужило підставою прострочення виконання взятих на себе відповідачем зобов`язань, однак відповідач не відмовляється від погашення наявної заборгованості, однак має необхідність в відстроченні терміну сплати боргу не спростовує тих доводів, що були покладені в основу заочного рішення.

Суд вважає необхідним зазначити, що до заяви про перегляд заочного рішення ані відповідачем, ані його представником, який діє в його інтересах, взагалі не додано ніяких доказів, які не були досліджені судом під час ухвалення заочного рішення по даній справі.

Отже, заява представника відповідача про перегляд заочного рішення не містить посилання на докази, які могли б мати істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 287-288 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Гербея Андрія Анатолійовича про перегляд заочного рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 04.10.2023 року по цивільній справі № 495/8939/22 - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала суду є остаточною та не підлягає апеляційному оскарженню.

Суддя Н.Д.Анісімова