Дата документу 18.01.2024
Провадження № 2/334/782/24
УХВАЛА

18 січня 2024 року місто Запоріжжя

Суддя Ленінського районного суду міста Запоріжжя Кломаренко К.А., вивчивши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відмову у задоволенні позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

встановив:

В провадженні Ленінського районного суду міста Запоріжжя перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Ухвалою від 19.12.2023 відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про розірвання шлюбу; розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін; призначено судове засідання для розгляду справи по суті; визначено сторонам строк для подання заяв по суті спору.

Відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 , у якій просить у задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу відмовити.

Оглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, матеріали зустрічної позовної заяви зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , суд доходить висновку, що у прийнятті до спільного розгляду зустрічного позову із первісним слід відмовити, а зустрічну позовну заяву - повернути заявнику, виходячи з наступного.

Суд зазначає, що за правилами ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач має право викласти та надати суду заперечення на позов у відзиву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження.

Згідно ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Статтею 194 ЦПК України передбачено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Способи захисту цивільних прав визначені в статті 16 Цивільного кодексу України, згідно якої кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

При цьому згідно положень ст. 18 Сімейного кодексу України способами захисту сімейних прав та інтересів зокрема є: 1) встановлення правовідношення; 2) примусове виконання добровільно не виконаного обов`язку; 3) припинення правовідношення, а також його анулювання; 4) припинення дій, які порушують сімейні права; 5) відновлення правовідношення, яке існувало до порушення права; 6) відшкодування матеріальної та моральної шкоди, якщо це передбачено цим Кодексом або договором; 7) зміна правовідношення; 8) визнання незаконними рішень, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб.

Разом з тим, суд зазначає, що поданий до суду документ під назвою зустрічна позовна заява не містить змісту позовних вимог, тобто не передбачає жодний спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, а містить вимогу про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

При цьому, за змістом статті 178 Цивільного процесуального кодексу України заперечення проти позову відповідач викладає у відзиві, який повинен містити: 1) найменування (ім`я) позивача і номер справи; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; 4) обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; 5) заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; 7) заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; 8) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Дослідивши зміст зустрічної позовної заяви, суд встановив, що в ній містяться заперечення відповідача щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, та прохання про відмову в задоволенні позовних вимог.

Отже суд зазначає, що враховуючи зміст зустрічної позовної заяви, вона по суті є заявою по суті спору відзивом на позовну заяву.

З огляду на зазначене, наявні правові підстави для повернення зустрічної позовної заяви заявнику.

Суд роз`яснює ОСОБА_1 , що повернення зустрічної позовної заяви не обмежує право відповідача на звернення до суду з відзивом на позовну заяву, а також з позовною заявою, в якій будуть визначені законом способи захисту прав та законних інтересів, у загальному порядку.

Керуючись ст. 178, 193, 194, 352-354 ЦПК України,

постановив:

Матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відмову у задоволенні позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу повернути заявнику.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 353 Цивільного процесуальфного кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд першої інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню.

Суддя: Коломаренко К. А.