РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 січня 2024 року м.Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючої судді - Лисиченко С.М.,
за участю: секретаря судового засідання Кот Я.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Харківського міського округу Кимлик Наталія Іванівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
Позивачка ОСОБА_1 звернулась до Київського районного суду м.Харкова із позовною заявою до Харківської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Харківського міського округу Кимлик Н.І., відповідно до якої позивачка просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини від ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Кимлик Н.І., зареєстрованого в реєстрі за №419 від 14.08.2009.
В обґрунтування позову позивачка посилається на те, що 14.08.2009 ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПЗ НОМЕР_1 , відповідно до заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського округу Кимлик Наталією Іванівною (номер свідоцтва 2409), зареєстрованого в реєстрі за №419, заповів їй, ОСОБА_1 , все своє рухоме та нерухоме майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що йому належатиме на день смерті та на що він за законом матиме право. ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 помер, у зв`язку з чим відкрилась спадщина на належне йому майно. Про своє право на спадкування за заповітом позивачка дізналася лише 15.09.2021, тобто тоді коли шестимісячний строк на прийняття спадщини сплив. Про те, що вона є спадкоємцем за заповітом приватний нотаріус її не повідомляв, у зв`язку з чим не була обізнана про наявність заповіту складеного на її ім`я.
Позивачка вважає, що строк на подання заяви про прийняття спадщини був пропущений з об`єктивних, незалежних від неї підстав, з огляду на те, що її не було повідомлено приватним нотаріусом Кимлик Н.І. про наявність заповіту, що відповідно до практики Верховного Суду є достатньою підставою (поважною причино) для визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Отже, будучи не повідомленою та необізнаною про наявність заповіту, складеного на її ім`я, вона об`єктивно не могла знати про виникнення в неї права на подання заяви про прийняття спадщини, а відповідно і не могла подати таку заяву. Окрім того, звертає увагу суду, що вона в будь-якому випадку не могла б вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини у визначений шестимісячний строк, адже перебіг цього строку почався з 24.10.2019 (відкриття спадщини), адже на час закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини в період часу з 12.03.2020 по 03.04.2020 в Україні відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» зі змінами, був встановлений карантин, яким було направлено на самоізоляцію осіб, які досягли 60-річного віку, заборонено перевезення пасажирів залізничним транспортом у всіх видах внутрішнього сполучення регулярні та нерегулярні перевезення пасажирів автомобільним транспортом у приміському, міжміському внутрішньо обласному і міжобласному сполученні. Дія карантинних заходів неодноразово подовжувалась відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2» зі змінами, внесеними постановами Кабінету Міністрів України № 392 від 20.05.2020 року та № 500 від 17.06.2020 року на території України з 12.03.2020 до 31.07.2020 встановлено карантин. Наразі карантин в Україні продовжує тривати, а епідеміологічна ситуація погіршується. На час перебігу вказаного строку їй було 60 років і вона є інвалідом 2-ї групи (згідно чого має слабкий імунітет на постійній основі), тому вона потрапляла і наразі продовжує потрапляти в групу найбільш підвищеного ризику захворювання коронавірусом COVID-19, що в її віці та при її стані здоров`я переноситься вкрай важко, що є небезпечним для її життя та здоров`я (загальновідома статистика по Україні та в світі вказує, що ризик важких ускладнень та смерті від коронавірусу є найвищим саме у її віці, не кажучи вже про інвалідність). Тому, окрім законодавчих обмежень щодо її вільного пересування, користування громадським транспортом та обов`язкової самоізоляції, в неї була та залишається об`єктивна необхідність не виходити з дому без крайньої на те потреби, тобто вона в будь-якому випадку не могла ані звернутися до нотаріуса із заявою особисто, ані скористатися поштовою відправкою, ані запросити нотаріуса додому задля прийняття ним її заяви. Кожна із вказаних дій несла реальний ризик для її життя та здоров`я (неможливо дістатися установ поштового зв`язку без контакту з потенційно інфікованими короновірусом особами та навіть сам нотаріус міг бути інфікований, не знаючи про це). Вважає наведені нею обставини, а саме: її необізнаність та неповідомлення її нотаріусом про існування заповіту щодо неї, непередбачуване та раптове ведення карантину та обмежень відповідно до нього (самоізоляція осіб, що досягли 60 років) на час закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини, тяжкість епідеміологічної ситуації в поєднані з її похилим віком, інвалідністю 2-ї групи, а звідси її приналежності до групи критично підвищеного ризику зараження COVID-19 та летальних наслідків від нього, такими, що є об`єктивними, непереборними, обставинами, що унеможливлювали подання нею заяви про прийняття спадщини у визначений законодавством строк. Звідси, визначення їй додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини відповідатиме вимогам справедливості та законності.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.10.2021 справу передано для розгляду головуючому судді Лях М.Ю.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29.10.2021 провадження по цивільній справі за вказаною позовною заявою відкрито, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
14.12.2021 до суду надійшов відзив Харківської міської ради на позовну заяву, відповідно до якого представник відповідача просить суд відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 . В обґрунтування заперечень відповідач зазначив, що позивачка протягом двох років не вживала та до сих пір не вживає жодних дій, спрямованих на звернення до органів нотаріату. Позивачкою не надано доказів звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що свідчить про відсутність її наміру прийняти таку спадщину. Вказує, , що матеріали даної справи не містять постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, немає інформації із Спадкового реєстру про заведену спадкову справу. Відсутність таких документів не дає суду змогу встановити конкретну дату звернення ОСОБА_1 до органів нотаріату, немає можливості визначити який сплинув строк з часу відкриття спадщини. Отже, передчасними є позовні вимоги ОСОБА_1 , оскільки не доведено у зв`язку із чим виник спір про право цивільне між позивачем та Харківською міською радою. Відсутність цієї постанови лише дає припущення, що позивачка пропустила строк на прийняття спадщини, яке згідно ст. 81 ЦПК України не може бути покладено в основу доказування у цивільному процесі.
Крім того, зазначає, що в обґрунтування заявлених позовних вимог позивачка посилається на те, що нею було пропущено шестимісячний строк, оскільки вона не знала про існування заповіту від 14.08.2019, реєстрацій № 419, зареєстрованого ПН ХМНО ОСОБА_3 , на користь ОСОБА_1 . Також позивач посилається на певні карантинні обмеження, які були встановлені на всій території України на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 № 1236 (з відповідними змінами). Звертає увагу, що у даній справі прослідковується значний проміжок часу бездіяльності позивачки щодо вчинення дій, спрямованих на прийняття спадщини (який триває і досі). Що стосується відсутності відомостей у позивачки про складання заповіту на її користь ОСОБА_2 звертає увагу на роз`яснення, які закріплені у листі Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». У цьому документі зазначено, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як, зокрема: юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, незнання про існування заповіту.
Що стосується посилання позивачки на поширення дії карантинних обмежень на території України, які зумовлені прийняттям постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 № 1236 (з відповідними змінами), вказує наступне. Так, дія карантинних обмежень була запроваджена уже у 2020 році, водночас відомостей про поважні причини за період з 24.10.2019 по 09.12.2020, тобто у період відсутності таких карантинних обмежень, позивачем не зазначається. Окрім того, позивач наділена альтернативними способами подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, зокрема, за допомогою засобів поштового зв`язку. Позивач не наводить обґрунтовані причини того, чому вона не скористалася таким способом реалізації права на прийняття спадщини. У сукупності усі ці обставини свідчать, що вказані у позовній заяві причини не є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які відповідно до положень частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути визнані судом поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 22.12.2021 задоволено заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 про витребування у Приватного нотаріуса Харківського міського округу Кимлик Наталії Іванівни матеріали нотаріальної справи, за якою була відкрита спадщина за заповітом ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстрованого в реєстрі за №419 від 14.08.2009.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м. Харкова, 17.10.2020 визначено головуючу суддю у справі: Лисиченко С.М. Підстави проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи: перебування судді у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку (відповідно до Наказу голови Київського районного суду м. Харкова Шаренко С.Л. №02-03/213 від 23.09.2022 «Про надання відпустки по догляду за дитиною судді Лях М.Ю.»).
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 21.10.2022 справу прийнято до провадження судді Київського районного суду м. Харкова Лисиченко С.М.
06.12.2023, на виконання ухвали суду від 26.10.2023, до суду з Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшла спадкова справи №970/2021.
В судове засідання, призначене на 18.01.2024, позивачка не з`явилася, про час, день та місце судового засідання повідомлялася у встановленому законом порядку. Представником позивачки ОСОБА_4 подано до суду заяву про розгляд справи без його участі та участі позивачки.
В судове засідання, призначене на 18.01.2024, представник Харківської міської ради не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлений у встановленому законом порядку. Причини неявки суду невідомі.
В судове засідання, призначене на 18.01.2024, треті особи не з`явилися, про час, день та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі.
Згідно із частиною 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, та за наявними в справі доказами за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до даних, які містяться у заповіті, посвідченому 14 серпня 2009 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Кимлик Н.І., ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на випадок своєї смерті зробив таке розпорядження: все його майно рухоме та нерухоме, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право, права та обов`язки, які належать йому на момент складання цього заповіту, а також ті права та обв`язки, які можуть належати йому в майбутньому, в тому числі належну йому квартиру АДРЕСА_1 , заповідає ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 .
Відповідно даних Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №72640065 від 30.05.2023, Сьомою Харківською міською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу номер у спадковому реєстрі 68823665, номер у нотаріуса 970/2021 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно даних копії спадкової справи №970/2021 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 до Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори звернувся ОСОБА_5 , що діє від імені ОСОБА_6 , зареєстрованої у АДРЕСА_2 , із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з тим, що ІНФОРМАЦІЯ_5 у м. Харкові помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був зареєстрований у АДРЕСА_3 . Після його смерті залишилось спадкове майно, спадкоємцем якої є, ОСОБА_6 . Спадщину вона прийняла (проживала разом із спадкодавцем).
24.12.2021 Сьомою Харківською міською державною нотаріальною конторою направлено запит приватному нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Кимлик Н.І. з проханням надати копію заповіту, складеного ОСОБА_2 14.08.2009.
05.01.2022 у газеті «Урядовий Кур`єр» (випуск №1/7122) опубліковано оголошення наступного змісту: « Державний нотаріус Сьомої харківської міської державної нотаріальної контори запрошує всіх зацікавлених осіб, зокрема спадкоємців за законом/заповітом, кредиторів, тощо ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , та на день смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , протягом місяця з дня публікації оголошення, звернутися до Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори».
Відповідно до даних листа Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори №1219 від 28.11.2023, нотаріусом здійснювався розшук усіх спадкоємців ОСОБА_2 . Враховуючи те, з часу відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , минуло більше двох років, після публікацій оголошення в офіційному виданні «Урядовий Кур`єр» та очікування протягом 30 днів явки зацікавлених осіб, за заявою спадкоємця який прийняв спадщину було видано свідоцтво про право на спадщину. Повідомлено, що у шестимісячний строк з дня смерті ОСОБА_2 не звернувся жоден із спадкоємців, в тому числі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 . В той же час після смерті ОСОБА_2 , є спадкоємці, які прийняли спадщину відповідно до положень частини 3 статті 1268 ЦК України. ОСОБА_1 , в загалі, не зверталася до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Поштовим відправленням така заява не надходила також.
Суд зазначає, що в матеріалах спадкової справи №970/2021 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_2 , наданої суду, відсутні дані про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 .
Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України).
Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу) (частини перша та друга статті 1220 ЦК України).
Частиною першою статті 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
Згідно з частинами першою та другою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
Наслідки пропуску строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Зокрема, відповідно до частини першої цієї статті якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Наведене свідчить, що територіальна громада в особі відповідного органу місцевого самоврядування може бути відповідачем у даній справі лише при відсутності інших спадкоємців за законом або за заповітом, які прийняли спадщину.
Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 , посилаючись на те, що встановлений частиною першою статті 1270 ЦК України строк для звернення із заявою про прийняття спадщини вона пропустила із поважної причини, відповідачем у цій справі зазначила Харківську міську раду.
Разом з цим, судом встановлено, що належним відповідачем у даній справі є спадкоємець за законом ОСОБА_6 , яка вчинила у встановленому законом порядку дії щодо прийняття спадщини, подала заяву про прийняття спадщини і не відмовилась від спадщини у передбачений законом строк, а не Харківська міська рада, до якої може переходити спадкове майно у тому разі, коли спадщина не прийнята та може бути визнана відумерлою.
Суд зазначає, що положення цивільного процесуального закону України надає виключно позивачу право щодо визначення відповідачів у справі, предмета та підстави спору. Лише за клопотанням позивача суд замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача.
Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, разом з цим є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.
Як вище зазначалося, позивачка звертаючись до суду із даним позовом за захистом порушеного їй права визначила відповідачем у справі Харківську міську раду, яка є неналежним відповідачем у даній справі.
В межах розгляду даної справи встановлено, що позивачка, відповідно до положень статті 51 ЦПК України, клопотань про заміну відповідача чи залучення співвідповідачів, не заявляла.
Частиною 1статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до частини 1статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно із частиною 1статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частина 2статті 77 ЦПК України.
Відповідно до частини 1статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
З огляду на зазначене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних.
Суд розподіляє судові витрати відповідно до положень статті 141 ЦПК України.
Керуючись статтями 2, 4, 10, 12, 13, 76-81,89, 141, 259, 263, 264-265, 280-284, 289, 351, 352, 354,355 ЦПК України суд,-,
ВИРІШИВ:
Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Харківського міського округу Кимлик Наталія Іванівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Відомості щодо учасників справи:

позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_4 ;

представник позивачки: ОСОБА_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_5 ;

відповідач: Харківська міська рада, , адреса: м.Харків, майдан Конституції, 7;

третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського округу Кимлик Наталія Іванівна, адреса: м.Харків, пр-т Московський,259.

Суддя - С.М. Лисиченко

Повний текст рішення складено 25.01.2024.