Провадження № 2/337/236/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2024 року місто Запоріжжя

Хортицький районний суд міста Запоріжжя в складі:

головуючого судді Котляр А.М.

за участю секретаря Огурцової О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до територіальної громади міста Запоріжжя в особі Запорізької міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

13.11.2023 року адвокат Ярошенко О.О. звернувся до суду із позовом в інтересах позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в обґрунтування якого вказує, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яка складається з 2/3 часток квартири АДРЕСА_1 .

Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_3 є двоє її дітей позивачі по справі: дочка ОСОБА_1 , син - ОСОБА_2 .

До нотаріуса із заявою про прийняття спадщини спадкоємці мали звернутися до 05 травня 2022 року.

У визначений законом строк позивачі не звернулися до нотаріуса із заявою про заведення спадкової справи. Глобальною причиною незвернення до нотаріуса була війна, а саме повномасштабне вторгнення російської федерації в Україну.

ОСОБА_1 з родиною жила та працювала у місті Дружківка Донецької області, яке розташоване поблизу міста Бахмут (45 км), - тобто в тих місцях, які були в безпосередній близькості від надактивних бойових дій.

Через наближеність місця проживання до активних бойових дій, ОСОБА_1 була вимушена виїхати з України і зараз вона тимчасово проживає в Німеччині.

Позивач ОСОБА_2 також виїжджав з міста Запоріжжя.

Таким чином звернутися до нотаріуса до 05 травня 2022 року позивачі можливості не мали.

Просить суд:

-визначити позивачам додатковий строк тривалістю у три місяці, починаючи з моменту набрання рішенням законної сили, на подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Представник відповідача територіальної громади міста Запоріжжя в особі Запорізької міської ради Кіпа О.В. подала до суду заяву, в якій зазначає про те, що у разі пред`явлення до суду беззаперечних доказів, у вирішенні справи покладається на розсуд суду.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

20.11.2023 року суддя відкрив у справі загальне позовне провадження та призначив підготовче засідання.

18.12.2023 року суд закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду.

Представник позивача адвокат Ярошенко О.О. подав заяву, в якій просив суд проводити розгляд справи без участі позивачів та їх представника, просив суд задовольнити позовну заяву з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача ОСОБА_4 подала заяву, в якій просила суд розглядати справу за її відсутності.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Між сторонами по справі склались правовідносини з приводу пропуску позивачами строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , у місті Запоріжжі померла матір сторін по справі ОСОБА_3 . Факт смерті ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про смерть, актовий запис №925 від 09.11.2021 року, зроблений Хортицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).

Заповіту ОСОБА_3 не залишила.

На момент смерті ОСОБА_3 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яка складається з:

- 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 , яка належала їй на підставі свідоцтва про право власності № НОМЕР_1 , видане Ленінською районною радою м. Запоріжжя 21.05.1995р.

- 1/6 частки цієї ж квартири, яка належала спадкодавиці на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданому 17.09.2010 року Восьмою Запорізькою державною нотаріальною конторою.

Загальна частка спадкового майна становить 2/3 часток квартири АДРЕСА_1 .

Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_3 є двоє її дітей, позивачі по справі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась, що підтверджується витягом зі спадкового реєстру.

Позивач ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 . 19.03.2022 року ОСОБА_1 виїхала за межі території України, що підтверджується відміткою у закордонному паспорті.

Позивач ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 . ОСОБА_2 виїхав за межі території України 10.06.2022 року, що підтверджується відміткою у закордонному паспорті.

Позивачі не звертались до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_3 .

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 березня 2021 року у справі №638/17145/17 (провадження № 61-17764св20), від 26 жовтня 2022 року в справі №522/17925/16 (провадження № 61-1122св22).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд в постанові від 20 жовтня 2021 року у справі №405/7111/19-ц (провадження № 61-10591св21) виклав правовий висновок, згідно якого при оцінці наявності поважних причин для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, суди повинні розмежовувати два періоди та оцінювати наявність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізацією особою права на прийняття спадщини. Перший період - період визначений законом для прийняття спадщини (6 місяців від дня відкриття спадщини), а другий період - від дня закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду із позовом при визначенні додаткового строку для прийняття спадщини.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України,Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався та діє на час розгляду справи.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей12-1і20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» та Наказом Міністерства юстиції України від 11.03.2022 року № 1118/5 затверджено зміни до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату, який набрав чинності 19.03.2022 року, також внесено зміни до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженому наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5, відповідно до яких: в умовах воєнного або надзвичайного стану спадкова справа заводиться за зверненням заявника будь-яким нотаріусом України, незалежно від місця відкриття спадщини; в умовах воєнного або надзвичайного стану за відсутності доступу до Спадкового реєстру нотаріус заводить спадкову справу без використання цього реєстру та перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту протягом п`яти робочих днів з дня відновлення такого доступу; забороняється видача свідоцтва про право на спадщину у спадковій справі, заведеній без використання Спадкового реєстру, до її реєстрації у Спадковому реєстрі.

Через прийняття змін та Наказу Міністерства юстиції України від 11.03.2022 року, постанови КМУ від 24.06.2022 року, 11.07.2022 року, МЮУ надало роз`яснення, що за загальним правилом, строк прийняття спадщини становить 6 місяців із дня її відкриття, проте з урахуванням вищезгаданих змін, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Отже строк для подачі заяви про прийняття спадщини було визначено у 10 місяців.

У постанові Верховного Суду від 13 квітня 2023 року у справі № 607/13549/21 зазначено, що перебування спадкоємців за межами країни не є поважними причинами пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, які унеможливили чи в інший спосіб перешкодили вчасно здійснити таку дію.

Вчинення нотаріальних дій за кордоном покладається на консульські установи України, а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на дипломатичні представництва України. На консульські установи України серед іншого також покладений обов`язок видавати свідоцтва про право на спадщину.

Мотиви суду.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши аргументи сторін по справі, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги безпідставні, а тому позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Позивачі обґрунтовують поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини війною в Україні, перебуванням позивачів за кордоном, неврегульованістю порядку реалізації права на спадкування.

Суд виходить із того, що саме по собі проживання спадкоємців за межами України, не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки у відповідності до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, спадкоємці не позбавлені можливості реалізувати свої спадкові права шляхом подання відповідних заяв про прийняття спадщини засобами поштового зв`язку.

У спадкоємця, який перебуває за межами країни є можливість: звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини до Посольства України, яке виконує консульські функції; подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через засоби поштового зв`язку.

Доказів неможливості з`явитися до консульської установи або до дипломатичного представництва України за кордоном, позивачі не надали.

Також судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини. Тому суд відхиляє доводи представника позивачів про неврегульованість порядку реалізації права на спадкування.

Судові витрати.

У зв`язку із відмовою у позові, суд залишає судові витрати за позивачами.

Керуючись ст. 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Запорізького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 01.02.2024 року.

Суддя: А.М. Котляр