Справа № 288/1981/21
Провадження № 2-з/288/3/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2024 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Зайченко Є. О.,

з участю секретаря судових засідань Корнієнко Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт.Попільня Житомирської області заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Попільнянського районного суду Житомирської області перебуває цивільна справа за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ майна подружжя та припинення права спільної сумісної власності, зустрічним позовом ОСОБА_3 , представник позивача ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Порше Мобіліті», Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтер Авто Центр» про визнання майна спільного сумісною власністю подружжя, про визнання боргу колишнього подружжя спільним зобов`язанням.

Від представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 до суду надійшла заява про забезпечення позову в якій вона вказує, що на час розгляду справи в суді подружжя проживають в одному дворі, що не заперечується Відповідачем у відзиві на позовну заяву. Поки судом рішення не прийнято щодо розподілу майна та встановлення спільної сумісної власності подружжя.

ОСОБА_3 постійно перешкоджає в`їзду/ви`їзду на подвір`я по АДРЕСА_1 . Лише Відповідач має пульт від воріт, тому Позивач не може за власним бажанням потрапити до будинку, адже в`їзд на територію відбувається лише за згодою Відповідача, що не дозволяє у вільному доступі потрапляти до спільного подвір`я, де знаходиться квартира Позивача та нежитлове приміщення (будівля магазину).

Спільною власністю подружжя є квартира АДРЕСА_2 та нежитлове приміщення, що знаходиться за цією ж адресою (будівля магазину) в якому Позивач здійснює підприємницьку діяльність.

Як зазначалося вище, Відповідач на постійній основі заважає Позивачу користуватися спільною сумісною власністю. На підтвердження цього факту було зафіксовано виклики працівників Попільнянського відділення поліції в Житомирській області.

У Позивача є докази, що Відповідач має реальний намір змінити цільове призначення

Будівлі (приміщення магазину) шляхом нанесення майнової шкоди, вивезення продуктів харчування та псування обладнання, він неодноразово звертався до співробітників, зазначаючи, що в найближчому часі магазин слугуватиме для інших цілей.

Неодноразово для врегулювання вище перелічених конфліктів, які виникали з причин

Відповідача викликалася співробітники відділення поліції №2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

09.12.2023 року близько 13:00 години невідомі особи, які виконували доручення Відповідача намагалися демонтувати холодильник, який слугує засобом промислового охолодження під час здійснення підприємницької діяльності Позивачем. Завдяки співробітникам поліції були припинені протиправні дії Відповідача (підтверджується поясненням від 09.12.2023 року).

28.10.2023 року Позивач надала пояснення працівникам поліції в яких зазначила, що

її колишній чоловік від 17.10.2023 року збудував ворота без її згоди. З моменту встановлення воріт припинився вільний доступ до території спільного користування, оскільки пульт для воріт знаходиться лише в Відповідача і в`їзд/ви`їзд на подвір`я відбувається лише за його згодою, тому Позивач постійно має проблеми з потраплянням до житла та приміщення магазину (підтверджується поясненнями від 28.10.2023 року).

06.11.2023 року дільничим офіцером поліції ВП №2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенантом поліції Пазиничом В.Ю. були прийняті пояснення, де в котре підтверджуються конфліктні ситуації між сторонами.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально- правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій зі сторони відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення.

Тому, для його ефективного виконання необхідно надати ОСОБА_1 дублікат пульту для вільного в`їзд/ви`їзд на спільне подвір`я та заборонити Відповідачу здійснювати перешкоджальні дії у здійсненні підприємницької діяльності. У разі невжиття заходів забезпечення позову може утруднитися чи стати неможливим виконання рішення суду щодо розподілу їх спільного майна.

Враховуючи, що спірне майно за датою його первісного набуття має ознаки спільного сумісного як набутого у шлюбі, і не вирішуючи наперед обґрунтованості заявлених позовних вимог, а виходячи виключно з того, що у разі задоволення позову про визнання за позивачем права власності на частку спільного сумісного майна у запропонований позивачем спосіб поділу, захист порушеного права таким рішенням може стати неефективним у разі подальшого перешкоджання у вільному в`їзд/ви`їзд на територію спільної власності та здійснення підприємницької діяльності, порушені права позивачки вимагатимуть додаткового захисту, а виконання такого рішення буде суттєво ускладненим.

На підставі вищевикладеного, просить: 1. Заборонити ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) перешкоджати у вільному доступі до воріт через які ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_4 )здійснює в`їзд/ви`їзд на спільне подвір`я, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; 2. Зобов`язати ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) надати дублікат пульту від воріт ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_5 ) для безперешкодного потрапляння до подвір`я за адресою: АДРЕСА_1 ;

3. Заборонити ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) перешкоджати у здійсненні підприємницької діяльності ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_5 ), а саме через заборони в подальшому псувати засоби здійснення підприємницької діяльності, перешкоджати до в`їзду/ви`їзду до воріт через які безпосередньо здійснюється доставлення харчових продуктів до нежитлового приміщення(будівлі магазину), яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

4. Вжити заходи зустрічного забезпечення шляхом внесення ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_4 ) на депозитний рахунок суду грошових коштів у сумі 5 000 грн.

Суд, розглянувши заяву про забезпечення позову та дослідивши матеріали справи в межах заявленої заяви про забезпечення позову, приходить до наступного висновку.

Частиною першою статті 153 ЦПК України визначено, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Статтею 124 Конституції України визначений принцип обов`язковості судових рішень, який із огляду на положення статей 18, 153 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про забезпечення позову.

Частиною першою, другою статті 149 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Таким чином, забезпечення позову - це заходи припинення дій, які можуть утруднити виконання майбутнього рішення суду чи зробити його виконання неможливим, і повинні гарантувати можливість реалізації позовних вимог у разі задоволення позову, які направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання рішення суду.

Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами, що означає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт,

чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Відповідно до пункту 4 Постанови Пленуму ВСУ № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків.

По суті забезпечення позову є встановленням судом обмежень суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволення претензій позивача (заявника).

Суд звертає увагу на те, що при зверненні до суду із заявою про забезпечення позову шляхом заборони вчиняти будь які дії, позивач повинен, по - перше, аргументовано обґрунтувати причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов та необхідність у цьому, по - друге, довести, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам. Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення. Тобто, підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

Заходи щодо забезпечення позову мають застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову.

У частині першій статті 150 ЦПК України закріплено види забезпечення позову. Зокрема позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачем і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

При цьому, види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Суд звертає увагу, що ухвалою Попільнянського районного суду Житомирської області від 26 жовтня 2021 року, заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено та накладено арешт на однокімнатну квартиру загальною площею 34,4 кв. м, житловою площею 12,6 кв. м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 ; нежитлове приміщення (будівлю магазину) загальною площею 81.1. кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та розташовується на земельній ділянці кадастровий номер: :01:006:0003.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема,

в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

У постанові Верховного Суду від 15 липня 2020 року у справі № 909/835/18 зазначено, що повинен бути наявним зв`язок між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги. Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Необхідність застосування заходів забезпечення має визначатися фактичними обставинами справи, які свідчитимуть про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Така правова позиція щодо вирішення питання про співмірність забезпечення позову викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року в справі № (провадження № 14-729цс19).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

Отже, застосовуючи заходи забезпечення позову, суди повинні перевірити відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Представник позивача, звертаючись до суду з заявою про забезпечення позову на обґрунтування застосування даних заходів зазначає, що в зв`язку з діями Відповідача ОСОБА_3 , який перешкоджає в`їзду/ви`їзду на подвір`я по АДРЕСА_1 , оскільки тільки він має пульт від воріт, Позивач не може за власним бажанням потрапити до будинку, адже в`їзд на територію відбувається лише за згодою Відповідача, що не дозволяє у вільному доступі потрапляти до спільного подвір`я, де знаходиться квартира Позивача та нежитлове приміщення (будівля магазину). Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально- правових інтересів заявника від можливих недобросовісних дій зі сторони Відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення. Для його ефективного виконання необхідно надати ОСОБА_1 дублікат пульту для вільного в`їзд/ви`їзд на спільне подвір`я та заборонити Відповідачу здійснювати перешкоджальні дії у здійсненні підприємницької діяльності. У разі невжиття заходів забезпечення позову може утруднитися чи стати неможливим виконання рішення суду щодо розподілу їх спільного майна.

Наведені представником Позивача при зверненні до суду з заявою про забезпечення позову доводи не підтверджено доказами, які вказують на наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування даного виду забезпечення позову.

Вказані представником Позивача обставини в заяві про неможливість в майбутньому відновлення прав позивача належним чином не обґрунтовано.

Суд не вбачає необхідності у застосуванні такого виду забезпечення позову як заборону перешкоджати в вільному доступі до воріт, надати дублікат пульту від воріт, заборону перешкоджати у здійсненні підприємницької діяльності, оскільки він не направлений на забезпечення виконання рішення суду про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ майна подружжя та припинення права спільної сумісної власності, в разі задоволення позову, не забезпечить ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів Позивача, таких захід забезпечення позову не відповідає змісту порушеного, на думку Позивача, права, та не є співмірним із заявленими вимогами. Жодних доказів, які б свідчили про те, що невжиття заходів забезпечення позову у такий спосіб може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, заявником не надано, всі доводи останньої з цього приводу ґрунтуються лише на його припущеннях.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 151-153, 197 - 200, 258-261, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду Є. О. Зайченко