РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/2038/23

Провадження № 2/293/107/2024

24 січня 2024 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.

за участі секретаря судового засідання Мудрик В.М.

розглянув у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт Черняхів справу за позовом ОСОБА_1

до 1. Територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради,

2. ОСОБА_2

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

Процесуальні дії по справі

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Черняхівської селищної ради та ОСОБА_2 за змістом якого просить:

- визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 , строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Видибор Житомирського району, Житомирської області;

- визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Видибор Житомирського району, Житомирської області, в 60 (шістдесят) днів з дня набрання рішення суду законної сили.

05.12.2023 суд у порядку ч.6 ст. 187 ЦПК України звернувся до Виконавчого органу Черняхівської селищної ради з метою отримання інформації щодо зареєстрованого місця проживання ОСОБА_2 .

11.12.2023 на адресу суду від Черняхівської селищної ради надійшов лист, згідно якого гр. ОСОБА_2 не зареєстрований на території селищної ради.

Ухвалою суду від 14.12.2023 суд позовну заяву ОСОБА_1 , залишив без руху надавши позивачу 7-денний строк для усунення недоліків зазначених в мотивувальній частині ухвали.

22.12.2023 на адресу суду надійшла заява від ОСОБА_1 про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою від 25.12.2023 суд прийняв позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду та відкрив провадження у справі. Постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 24.01.2024.

Пунктом 8 ухвали суду від 25.12.2023 в порядку 84 ЦПК України витребував у Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області копію спадкової справи, заведеної до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

10.01.2024 на адресу суду від державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори Пилипчука В.І. надійшла інформація про ще, що спадкова справа щодо майна померлої ОСОБА_3 не заводилась.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач є сином ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач вказує, що після смерті матері відкрилась спадщина, до складу якої в т.ч. увійшла земельна ділянка, що розташована на території Високівської сільської ради, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 2,2558 га, яка належала матері ОСОБА_3 на праві власності.

Позивач пояснює, що ним пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, з поважних причин, оскільки після смерті матері тривалий час перебував у важкому психологічному стані, що вплинуло на його стан здоров`я та призвело до загострення захворювання серця.

Також позивач вказує, що після смерті матері звернувся до Видиборської сільської ради Черняхівського району з метою подання заяви про прийняття спадщини, але йому роз`яснили, що він є спадкоємцем першої черги, тому подати таку заяву та оформити спадщину може в будь- який час.

Зазначає, що у зв`язку з юридичною необізнаністю пропустив строк, визначений законом, для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивач вказує, що є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері ОСОБА_3 . Також спадкоємцем першої черги є його брат ОСОБА_2 (відповідач-2), який заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подавав.

Позивач звернувся, до нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право власності на спадщину після смерті матері та отримав відмову у вчинення нотаріальної дії у зв"язку з пропуском строку, визначеного ст. 1272 ЦПК України.

Для захисту своїх прав позивач звернувся з позовом до суду за місцем знаходження спадкового майна.

Сторони у судове засідання не з`явились.

Відповідач - Територіальна громада в особі Черняхівської селищної ради повноважного представника в судове засідання не направив. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином. У поданих до суду 05.01.2024 та 23.01.2024 заявах відповідач просив здійснювати розгляд справи за відсутності представника Черняхівської селищної ради, щодо рішення суду покладаються на розсуд суду (а.с. 43-44, 48-49).

Відповідач-2 ОСОБА_2 03.01.2024 подав суду заяву про визнання позову, в якій зазначив, що справу просить розглядати у його відсутності, позов просить задовольнити, наслідки визнання позову відомі та зрозумілі (а.с.40).

29.12.2023 позивач подав до суду заяву, згідно якої просить справу розглядати справу без його участі, зазначає що позов визнає, та не заперечує щодо ухвалення рішення (а.с. 39).

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до приписів п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у ст. 49 цього кодексу, позивач вправі відмовитись від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Встановивши, що заява відповідача-2 про визнання позову не суперечить нормам законодавства, не порушує будь-чиї права та інтереси, суд приймає таку до розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

За приписами ч. 3,4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Зважаючи на подані сторонами заяви, а також приймаючи визнання позову відповідачем, суд дійшов висновку про ухвалення рішення на підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України.

В ході розгляду справи, суд у відповідності до п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України, створив сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ЦПК України.

Відповідно до ст. 259 Цивільного процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду.

У підготовчому засіданні 24.01.2024 відповідно до ст. 268 ЦПК України, суд підписав вступну та резолютивну частини рішення суду.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Видибор, Черняхівського району, Житомирської області померла мати позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 04.02. 2019 (а.с. 6).

За життя мати позивача ОСОБА_3 отримала державний акт серії ЯБ№545025 від 16.05.2007 на право власності на земельну ділянку, що розташована на території Видиборської сільської ради Черняхівського району Житомирської області розміром 2,2558 га за цільовим призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва ( а.с. 7)

За даними позивача, після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, до складу якої увійшла вищевказана земельна ділянка.

Родинний зв`язок між позивачем та померлою матір`ю ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , від 11.11.1967 серії НОМЕР_2 , у якому у графі "матері" записана ОСОБА_3 (а.с.11)

Як вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за запитом ОСОБА_3 дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , інформація у спадковому реєстрі відсутня ( а.с. 46), згідно повідомлення державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори спадкова справа щодо майна померлої ОСОБА_3 не заводилась ( а.с. 45)

Згідно довідки № 318 від 08.11.2023 виданої Видиборським старостинським округом Житомирського району ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 . За даною адресою за шість місяців до дня смерті спадкодавця ОСОБА_3 та шестимісячний термін після її смерті ніхто не проживав ,та не був зареєстрований ( а.с. 12).

Позивач, як син ОСОБА_3 для оформлення спадкових прав, звернувся до державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори, однак 17.11.2023 нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 у зв"язку з пропуском встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 8).

Позивач, вказуючи на те, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, звернувся до суду з даним позовом, в якому просить захистити порушене право шляхом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом статей 15 ЦК України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 ЦК України.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З огляду на предмет та підстави позову суд встановив, що між сторонами виникли правовідносини із спадкування, зокрема щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, які регулюється нормами права, що містяться в книзі 6 ЦК України.

За загальним правилом про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за відсутності інших спадкоємців пред`являється до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування").

Так, позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на те, що після смерті матері - ОСОБА_3 позивач не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки після смерті матері тривалий час перебував у важкому психологічному стані, що вплинуло на його стан здоров`я. До того ж позивач після смерті матері звернувся до Видиборської сільської ради Черняхівського району з метою подання заяви про прийняття спадщини, однак йому роз`яснено, що він є спадкоємцем першої черги, тому оформити спадщину він може в будь який час. За таких обставин, в зв`язку з юридичною необізнаністю позивач пропустив строк визначений законом для подачі заяви про прийняття спадщини.

Необізнаність спадкоємця з приводу таких обставин, на переконання суду, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому суд враховує аргументи позивача, наведені на підтвердження обставин, на які він посилається, як на підставу своїх вимог, оскільки такі не оспорюються відповідачем та підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні ст.ст. 77-79 ЦПК України.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого.

Відповідно до норм закріплених у ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи викладені вище обставини суд дійшов висновку про задоволення вимог позивача.

Розподіл судових витрат

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Тому, керуючись такими засадами цивільного судочинства як справедливість та верховенство права, враховуючи, що спір виник внаслідок дій позивача, які виразились у невчасному зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Позивач у силу норм статі 5 Закону України "Про судовий збір" звільнений від сплати судового збору.

У порядку ч.6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Тому, витрати по сплаті судового збору віднести за рахунок держави.

Керуючись ст. ст. 5, 12, 13,79,81, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю 60 (шістдесят) днів для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Видибор, Житомирського району, Житомирської області.

3. Перебіг визначеного додаткового строку рахувати з дати набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 )

Відповідачі: 1.Територіальна громада в особі Черняхівської селищної ради (адреса місця знаходження: Майдан Рад, 2, смт Черняхів, Житомирський район, Житомирська область, 12301, )

2. ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 )

Повний текст рішення складений та підписаний: 01.02.2024

Суддя Людмила ЛОСЬ