Справа № 191/220/24
Провадження № 2/191/79/24
У Х В А Л А

іменем України

18 січня 2024 року м. Синельникове

Суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Порошина О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяною залиттям квартири, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача, ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяною залиттям квартири, в якій просить стягнути з відповідачів 60738,00 грн. матеріальної шкоди та 60000,00 грн. моральної шкоди, заподіяної залиттям квартири.

Згідно положень ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Так, статтею 15 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Дослідивши позовну заяву з доданими до неї документами, приходжу до наступного.

Подана позовна заява не відповідає вимогам ст.175,177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 3 ст. 23 Цивільного кодексу України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб.

Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою.

Тому позовна вимога про відшкодування моральної шкоди грошима або майном є майновою, а вимога про відшкодування моральної шкоди в інший (немайновий) спосіб є немайновою вимогою.

Тобто, вимога про відшкодування моральної шкоди, що визначена у грошовому вимірі та що складає ціну матеріальних вимог, є майновою вимогою, а тому, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 08 листопада 2019 року у справі № 400/100/19 (К/9901/29662/19) та постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц (61-2367св18).

Оскільки позивачем заявлено дві вимоги майнового характеру, а тому останньому необхідно сплатити судовий збір окремо за відшкодування матеріальної шкоди та окремо за відшкодування моральної шкоди.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що при зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 968,16 грн. за коефіцієнтом 0,8 розміру ставки судового збору, оскільки позовну заяву подано через систему електронний суд.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір»за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

Розмір судового збору за коефіцієнтом 0,8 від ставки судового збору буде складати 968,96 грн.

Таким чином, позивачу слід доплати судовий збір за вимогу про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 0,80 грн. та сплатити судовий збір за другу вимогу майнового характеру (про стягнення моральної шкоди) у розмірі 968,96 грн.

Згідно ч.1 ст. 185ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177цьогоКодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, суддя вважає за необхідне заяву залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення вищезазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Керуючись ст.175,177,185,258,260,261,353,354 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяною залиттям квартири - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення зазначених недоліків строк тривалістю десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання позивачем зазначених вимог ухвали в наданий строк, заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя О. О. Порошина