Справа № 690/22/24
Провадження № 2/690/76/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 січня 2024 року м. Ватутіне

Суддя Ватутінського міського суду Черкаської області Линдюк В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Ватутінської міської ради Черкаської області, третя особа приватний нотаріус Побіянська Нелі Борисівна, про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача адвокат Гуденко Є.А., повноваження якого підтверджено ордером від 06.12.2023 року серії СА № 1026136, звернувся до суду з даним цивільним позовом, за змістом якого просить визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 1/3 частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Також просив витребувати в приватного нотаріуса Побіянської Н.Б. копію спадкової справи № 121/2/2023, яка була відкрита після смерті його батька ОСОБА_2 .

За змістом п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, крім іншого, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Вирішуючи питання про відкриття провадження за даною позовною заявою, вважаю, що вона не в повній мірі відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а тому її належить залишити без руху, з наданням позивачам достатнього строку для усунення наявних недоліків.

Відповідно до п.п. 2, 4, 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява, крім іншого, повинна містити: реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності, відомі номери засобів зв`язку, а також відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Водночас вказаних імперативних вимог законодавства представником позивача не додержано.

Так, у позовній заяві представником позивача як реєстраційний номер облікової картки платника податків вказано дванадцятизначну комбінацію цифр НОМЕР_1 , водночас відповідно до національного законодавства реєстраційний номер облікової картки платника податків з Державного реєстру фізичних осіб України, який надається фізичним особам та закріплюється за ними протягом усього їхнього життя, є десятизначним.

Крім того, представником позивача вказано про відсутність засобів зв`язку з позивачем, окрім адреси реєстрації місця його проживання, на території російської федерації, що є очевидно недостовірним, оскільки виключало б можливість будь-якої комунікації та узгодження позиції у справі між адвокатом Гуденком Є.А. та Натальченком Б.О., інтереси якого він представляє, з урахуванням того, що на даний час в зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, поштове сполучення між цими країнами припинено. При цьому, до позовної заяви адвокатом Гуденком Є.А. долучено договір про надання правничої допомоги, датований 31.05.203 року, який містить власноручний підпис від імені ОСОБА_1 , а також копії документів, виданих на території російської федерації, які стосуються факту прийняття ним спадщини після смерті батька ОСОБА_2 .

Також за змістом ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Водночас представником позивача адвокатом Гуденком Є.А. в позовній заяві не вказано про наявність в нього електронного кабінету, а також не заявлено про обставини, які унеможливлюють реєстрацію ним кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви до суду.

Відповідно до національного законодавства єдиною правовою підставою для набуття права власності на спадкове нерухоме майно є видача нотаріусом свідоцтва про право на спадщину, та суд не може підміняти собою нотаріуса, який уповноважений посвідчувати право власності в порядку спадкування. Визнання ж судом права власності права власності спадкоємця на спадщину можливе лише за наявності спору щодо спадкового майна.

Водночас до позовної заяви не долучено доказів, які б свідчили про неможливість отримати ОСОБА_1 в досудовому порядку свідоцтво про право на спадщину після смерті його батька ОСОБА_2 , а також відомостей про те, що в судовому порядку оскаржено рішення, дії чи бездіяльність нотаріуса, який є третьою особою в справі, про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину в спадковій справі № 121/2/2023.

Положеннями ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 9 ст. 185 ЦПК України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

У ході перевірки факту зарахування до спеціального фонду державного бюджету судового збору, сплаченого представником позивача ОСОБА_3 , що не заборонено національним законодавством, за звернення з даною позовною заявою до суду, встановлено, що судовий збір у розмірі 3 704 грн. за фіскальним чеком ВПЗ 20251 АТ «Укрпошта» від 02.12.2023 року № вже було зараховано до державного бюджету при поданні ОСОБА_3 , як представником позивача ОСОБА_1 11.12.2023 року до Ватутінського міського суду Черкаської області позовної заяви про визнання права власності на спадкове майно (судова справа № 690/803/23).

Водночас ухвалою Ватутінського міського суду Черкаської області від 28.12.2023 року (судова справа № 690/803/23) вищевказану позовну заяву визнано неподаною та повернуто її представнику позивача разом із доданими до неї документами, що зумовлено не усуненням недоліків, визначених в ухвалі від 14.12.2023 року про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, питання про повернення судового збору в справі № 690/803/23 не вирішувалось, в зв`язку з відсутністю відповідного клопотання особи, яка його сплатила.

На даний час клопотання про повернення судового збору в справі № 690/803/23 до суду не надходило, однак вказане не позбавляє ОСОБА_3 , як особу, яка сплатила судовий збір, у подальшому звернутися до суду із відповідним клопотанням про повернення судового збору за фіскальним чеком ВПЗ 20251 АТ «Укрпошта» від 02.12.2023 року № .

З огляду на вказане, фіскальний чек ВПЗ 20251 АТ «Укрпошта» від 02.12.2023 року № про сплату судового збору в розмірі 3 704 грн. не може бути свідченням належного виконання позивачем чи його представником обов`язку, передбаченого ч. 4 ст. 177 ЦПК України, під час пред`явлення даної позовної заяви.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 01.01.2024 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3 028 грн.

Відповідно до пп. 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням того, що позовна заява містить вимогу майнового характеру та представником позивача ціну позову визначено в розмірі 123 466 грн., тож за пред`явлення даної позовної заяви позивачу слід сплати судовий збір у розмірі 1 234 грн. 66 коп. (123 466 * 1% / 100), оскільки вказана сума є більшою, ніж 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2024 року (1 211 грн. 20 коп.).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху.

З огляду на вказане, оскільки позовну заяву подано без додержання вимог п.п. 2, 4, 6 ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 177 ЦПК України, наявні достатні підстави для залишення її без руху з наданням представнику позивача десятиденного строку, вважаючи його достатнім, для усунення вказаних недоліків, який слід обраховувати з дня отримання позивачем копії даної ухвали.

Крім того, представником позивача відповідність копій письмових доказів, які долучено до позовної заяви, оригіналам, всупереч ч.ч. 2, 5 ст. 95 ЦПК України, засвідчено вибірково та не належним чином, що ставить під обґрунтований сумнів їх достовірність.

Відповідно до змісту ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач чи його представник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач чи його представник не усуне недоліки позовної заяви в строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (його представнику).

Положеннями ч. 4 ст. 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Ватутінської міської ради Черкаської області, третя особа приватний нотаріус Побіянська Нелі Борисівна, про визнання права власності на спадкове майно.

Позивачу (представнику позивача) упродовж десяти днів з дня отримання копії даної ухвали усунути наявні недоліки, привести позовну заяву у відповідність до вимог п.п. 2, 4, 6 ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 177 ЦПК України, з дотриманням вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України, а також надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору в розмірі 1 234 (одна тисяча двісті тридцять чотири) грн. 66 коп. або документи, що підтверджують підстави звільнення позивача від його сплати відповідно до закону.

У разі не усунення недоліків, зазначених в ухвалі, у встановлений строк, позовну заяву вважати неподаною та повернути її особі, яка її подала, з усіма додатками до неї.

Копію ухвали суду невідкладно надіслати представнику позивача.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Линдюк В.С.