Справа № 211/7882/23
Провадження № 2/211/404/24
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання

23 січня 2024 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді Ніколенко Д.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін клопотання представника відповідача Савчука Олександра Сергійовича про розгляд справи в порядку загального позовного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення середнього заробітку за час затримки повного розрахунку при звільненні, -

встановив:

позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом до відповідача Акціонерного товариства «Українська залізниця» (далі по тексту - АТ «Українська залізниця») та просить суд стягнути з відповідача на свою користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 28 459,70 грн. за період з 12.08.2023 по 14.09.2023 (включно), посилаючись на затримку відповідачем виплат на підставі рішення суду від 08.05.2023. В обґрунтування вимог зазначено, що він працював на посаді чергового локомотивного депо, а 01.12.2022 звільнений з посади у зв`язку з виходом на пенсію вперше за ст. 38 КЗпП України. Рішенням суду від 08.05.2023, яке залишено без змін постановою суду апеляційної інстанції від 05.07.2023, стягнуто з відповідача на його користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні у сумі 30 000,00 грн. за період з 02.12.2022 по день винесення рішення. Також рішенням суду від 15.11.2023 з відповідача на його користь стягнуто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 09.05.2023 по 11.08.2023 у сумі 30 000,00 грн. Відповідач, як роботодавець, повний розрахунок зі звільненим працівником провів лише 15.09.2023, тому з врахуванням його середньоденного заробітку у сумі 837,05 грн. та періоду невиплати з 12.08.2023 по 14.09.2023 просить вимоги задовольнити.

Ухвалою суду від 12.12.2023 відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач скористався правом подання відзиву на позовну заяву та 27.12.2023 до системи «Електронний суд» скеровано відзив на позовну заяву.

Разом з відзивом на позовну заяву до системи «Електронний суд» скеровано також клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до п. 4 ст. 19 ЦПК України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному провадженні.

За положеннями п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи малозначні справи.

Відповідно до п. 3 і п. 4 ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи про розірвання шлюбу, справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства).

Згідно із вимогами ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд враховує, що перелік справ, які в обов`язковому порядку підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження наведено у ч. 4 ст. 274 ЦПК України: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Справа, що є предметом розгляду, до категорій спорів, для яких законом передбачено розгляду в порядку зального позовного провадження, не відноситься.

Частиною 3 статті 274 ЦПК України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

На підставі викладеного, оцінивши критерії, визначені у ч. 3 ст. 274 ЦПК України, суд встановив, що предмет даної справи не підпадає під обмеження, які визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, справа є малозначною справою, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, тому дана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження без виклику сторін.

Крім того, слід зазначити, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження, спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням, в якому розглядаються безспірні вимоги.

Отже, відповідач не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлений можливості надавати суду свої докази на спростування доводів позивача у строки, визначені судом або законом, та в повній мірі користуються правами, передбаченими ЦПК України.

Також, відповідно до норм цивільного процесуального закону, в порядку спрощеного провадження, суд не позбавлений можливості вирішити питання про обґрунтованість позову.

Таким чином, враховуючи, що провадження у справі відкрито та розгляд справи визначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, а також з урахуванням малозначності справи та конкретних обставин справи, суд вважає за недоцільне проводити розгляд справи у загальному позовному провадженні, оскільки характер спірних правовідносин і предмет доказування у справі не вимагає проведення судового засідання за участю сторін, тому клопотання відповідача про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження задоволенню не підлягає.

Слід зауважити, що для повного та всебічного встановлення обставин справи, суду достатньо дослідити письмові пояснення учасників процесу та дати аналіз письмовим доказам по справі. Крім того, відповідачем скеровано до суду відзив на позовну заяву та надано відповідні докази.

На підставі викладеного, керуючись статтями 19, 274, 277 ЦПК України, суд -

постановив:

у задоволенні клопотання представнику відповідача ОСОБА_2 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя Д.М. Ніколенко