ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2024 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Гапонюк І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Фастові Київської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

20.10.2023 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2 , який зареєстрований 28.11.2007 року Відділом ДРАЦС Оболонського районного управління юстиції міста Києва, актовий запис № 2240. Підставою звернення до суду з даним позовом є те, що спільне життя з відповідачем не склалося, через різні характери та погляди на життя. Подальше сумісне життя і примирення неможливе.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 13.11.2023 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання.

В судове засідання, яке було призначене на 20.12.2023 року позивач не з`явилася, повідомлена вчасно та належним чином про час і місце розгляду справи, що підтверджується довідкою про доставку SMS щодо документу «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» на 20.12.2023 року о 10:15 по справі № 381/4799/23 від 04.12.2023 року сформоване 04.12.2023 року одержувачу ОСОБА_1 на номер телефону НОМЕР_1 доставлено - 04.12.2023 року. Крім того, судова повістка надсилалась позивачу на її адресу проживання, яка вказана в позовній заяві, яка відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу, вручена 07.12.2023 року позивачу ОСОБА_1 . Причини неявки суду не відомі.

В судове засідання, яке було призначене на 16.01.2024 року позивач повторно не з`явилася, повідомлена вчасно та належним чином про час і місце розгляду справи, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» щодо документу «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» на 16.01.2024 року о 10:30 по справі № 381/4799/23 від 20.12.2023 року сформоване 20.12.2023 року одержувачу ОСОБА_1 на номер телефону НОМЕР_1 доставлено - 20.12.2023 року, причини неявки суду не відомі, заяв чи клопотань про розгляд справи в її відсутність до суду не надходило.

Крім того, інформація щодо дати призначення справи до розгляду розміщувалася на офіційному веб-порталі «Судова влада».

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У своєму інформаційному листі Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначив, що згідно з вимогами ЦПК України суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позов без розгляду.

Слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі.

З огляду на зазначене, суд вважає, що повторна неявка позивача в судові засідання свідчить про зловживання останньою своїми процесуальними правами та небажання підтримувати позовні вимоги, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Згідно з вимогами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позовної заяви без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Частиною 2 ст. 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідент.номер - НОМЕР_2 , прож.: АДРЕСА_1 до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідент.номер - НОМЕР_3 , прож.: АДРЕСА_1 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий суддя Г.В. Соловей