Єдиний унікальний номер 142/39/24
Номер провадження 2/142/146/24
У Х В А Л А

(про залишення позову без руху)

26 січня 2024 року смт. Піщанка

Суддя Піщанського районного суду Вінницької області Нестерук В.В., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 , яка зареєстрована в АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 , до Піщанської селищної ради Вінницької області, що знаходиться в смт. Піщанка Тульчинського району Вінницької області, вул. Центральна, 36, про встановлення факту прийняття спадщини та надання додаткового строку для прийняття спадщини, з доданими до неї матеріалами, -

В С Т А Н О В И В:

23 січня 2024 року до Піщанського районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Піщанської селищної ради Вінницької області про встановлення факту прийняття спадщини та надання додаткового строку для прийняття спадщини, в якій позивач просить суд в становити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серія НОМЕР_1 , ІПН НОМЕР_2 , є внучатою племінницею (двоюрідною онукою) ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 свідоцтво про смерть серія НОМЕР_3 , від 26.08.2008 року, та визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серія НОМЕР_1 , ІПН НОМЕР_2 , додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, після смерті двоюрідної баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 свідоцтво про смерть серія НОМЕР_3 , від 26.08.2008 року, терміном у два місяці, який починається з дня набранням рішенням суду законної сили.

Позовні вимоги позивач обгрунтовує тим, що Відповідно до свідоцтва про народження № НОМЕР_4 ОСОБА_3 (надалі-Позивач) народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 . 06,08.1994 року між Позивачем та ОСОБА_4 зареєстровано шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб НОМЕР_5 . Батьками Позивача є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які уклали шлюб 02.08.1980 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб НОМЕР_6 . Мати Позивача ОСОБА_7 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 її батьками були ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_7 . Мати Позивача ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_8 .Дід та баба Позивача ОСОБА_8 та ОСОБА_10 одружилися 10 лютого 1948 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб НОМЕР_9 . Баба Позивача ОСОБА_10 померла ІНФОРМАЦІЯ_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_10 . ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_11 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_3 від 26.08.2008 року. Позивач вказує, що померла ОСОБА_2 є рідною сестрою баби Позивача ОСОБА_12 , що підтверджується в тому числі свідоцтвом про народження НОМЕР_11 , свідоцтвом про шлюб НОМЕР_12 та відповідно двоюрідною бабою Позивача. Після смерті померлої залишилося спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 2,8018 га., на території Чорноминської сільської ради Тульчинського району, що підтверджується державним актом серія ЯГ№481258. На момент смерті померла була зареєстрована в с. Луги Чечельницького району Вінницької області, поховання померлої здійснювала Позивач, що підтверджується довідками Лузької сільської ради №539 від 21.09.2018 року та №538 від 21.09.2018 року. Разом з тим, безпосередньо дані (записи) про народження Померлої як в Тростянецькому ВДРАЦС так і в державному архіві Вінницької області відсутні тому Позивач позбавлена можливості звернутися безпосередньо до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Пункт 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказує, що суд може встановити факт родинних відносин, якщо в органах РАЦС не зберігся відповідний запис чи відмовлено в його відновленні, або ж він може бути відновлений лише на підставі рішення суду. Відповідно до п.5 ч,2 ст.293, п.І ч,1 ст.315 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Зазначає, що встановлення факту родинних відносин між Померлою та Позивачем має для неї юридичне значення, а саме, необхідне для оформлення нею своїх спадкових прав позасудовим шляхом встановити цей факт Позивач не має можливості, а тому його необхідно встановити за рішенням суду.Також вказує, що оскільки за життя Померла заповітів не складала, спадкові договори не укладала, відповідно спадкування належного їй майна можливо за законом. Вказує, що статтею 1258 Цивільного кодексу України регламентовано, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. У свою чергу в силу статті 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Позивачка є двоюрідною внучкою Померлої, що підтверджено письмовими доказами. У свою чергу причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини є поважними, оскільки, безпосередньо дані (записи) про народження Померлої як в Тростянецькому ВДРАЦС так і в державному архіві Вінницької області відсутні, а тому Позивач, не може звернутися безпосередньо до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, крім того, її мати, яка мала ближчий ступінь споріднення із померлою та після відкриття спадщини була жива, повідомляла про вчинення юридично значимих дій для прийняття спадщини, у зв`язку із чим Позивачка мала помилкове переконання про наявність відкритої спадкової справи після смерті двоюрідної баби та не зверталась до нотаріуса із відповідною заявою. На підставі наведеного просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 січня 2024 року дану позовну заяву було передано для розгляду судді Нестеруку В.В.

Ознайомившись з позовною заявою та долученими до неї документами, суд приходить до висновку, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

У відповідності до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Так, зокрема, відповідно до вимог п.п. 4, 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. В ч. 6 ст. 175 ЦПК України також визначено, що у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позовна заява ОСОБА_1 вказаним вимогам не відповідає з огляду на наступне.

Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Справа позовного провадження характеризується наявністю двох сторін з протилежними інтересами і спірністю їх майнових та особистих немайнових правовідносин, які передаються на розгляд суду.

Отже, передумовою звернення до суду в порядку позовного провадження є наявність спірних правовідносин та необхідність захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, здійснення, яких є неможливим без судового втручання.

Проте відповідачем в позовній заяві зазначено Піщанську селищну раду Вінницької області, однак зі змісту позовної заяви та долучених до неї документів вбачається, що доказів на підтвердження наявності спору саме між даними сторонами в частині надання додаткового строку для прийняття спадщини в порушення вимог ч. 5 ст.177 ЦПК України позивачем не надано, та не зазначено які права та інтереси позивача порушено саме Піщанською селищною радою, яка зазначена як відповідач.

В той же час, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Відповідно до положень п. 2 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" № 7 від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Разом з тим, зміст позовної заяви вказує, на те, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилася, проте долучені до позовної заяви документи такої обставини не підтверджують, що унеможлмвлює встановлення кола спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 , або відсутності інших спадкоємців, крім її сестри ОСОБА_13 , та враховуючи, що померла ОСОБА_2 перебувала у шлюбі інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, що б надавало позивачу можливість звертатися з вказаним позовом до відповідної територіальної громади, та дали суду можливість визначити належного відповідача за даним позовом.

Враховуючи викладене, суд, відповідно до ст.185 ЦПК України, вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків для приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а саме викладення обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги саме до Піщанської селищної ради Вінницької області з наведенням доказів відсутності спадкоємців після смерті ОСОБА_2 , які прийняли спадщину, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття.

Якщо позивач у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі ч.3 ст.185 ЦПК України заява буде вважатися неподаною і буде повернута.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-260 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Піщанської селищної ради Вінницької області про встановлення факту прийняття спадщини та надання додаткового строку для прийняття спадщини, залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути недоліки, про які вказано в ухвалі суду, у строк не пізніше 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку неусунення зазначених в ухвалі недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Копію ухвали направити позивачу в строки, передбачені ст. 272 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: