УХВАЛА

іменем України

про закриття провадження у справі

"24" січня 2024 р. м.Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Коваленко І.В.

при секретарі судових засідань - Назаровій І.В.,

за участю:

представника позивача - адвоката Журавльова М.М.,

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Десята Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та надання права на спадкування разом із спадкоємцями першої черги,

в с т а н о в и в :

16.08.2023 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Журавльов Максим Миколайович, звернулась до Дніпровського районного суду м. Києва з позовною заявою, у якій просить суд:

- визнати факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_3 з 1995 року по момент смерті ОСОБА_4 , а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 .

- надати ОСОБА_1 право на спадкування разом із спадкоємцями першої черги після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

28.08.2023 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

04.09.2023 року на виконання вимог ухвали суду від 28.08.2023 року представник позивача - адвокат Журавльов М.М. подав до суду заяву про усунення недоліків разом з уточненою позовною заявою в якій просив суд: - визнати факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_3 з 01.01.2004 року по момент смерті ОСОБА_4 , а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 ; - надати ОСОБА_1 право на спадкування разом із спадкоємцями першої черги після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

22.09.2023 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

17.10.2023 року до Дніпровського районного суду міста Києва від представника Десятої Київської державної нотаріальної контори - Ткач Т.В. надійшов лист в якому просить розгляд справи проводити за його відсутності, рішення прийняти згідно чинного законодавства України. Окрім того, представник третьої особи направив до суду копію спадкової справи № 1030/2022 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

25.10.2023 року до Дніпровського районного суду міста Києва від представника Десятої Київської державної нотаріальної контори - Ткач Т.В. надійшов лист в якому просить розгляд справи проводити за його відсутності, рішення прийняти згідно чинного законодавства України. Окрім того, представник третьої особи направив до суду копію спадкової справи № 1030/2022 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

31 жовтня 2023 року у підготовчому судовому засіданні було оголошено перерву для повторного виклику ОСОБА_2 , окрім того у суду виникла необхідність у з`ясуванні та підтвердженні інформації про смерть ОСОБА_2 .

Судом було здійснено запит до Електронного реєстру територіальної громади м.Києва «ГІОЦ/КМДА» про реєстрацію місця проживання та інші персональні дані, що містяться в Електронному реєстрі територіальної громади міста Києва.

З відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської РДА надійшла інформація про те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується документом № а/з 1816, виданим Дніпровським відділом державної реєстрації актів Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ), 702/33.4-59 від 03.10.2023 року.

24 січня 2024 року у підготовчому судовому засіданні головуючим суддею було поставлено на обговорення питання щодо закриття провадження у справі на підставі п. 7 ч.1 ст. 255 ЦПК України, у зв`язку з наявною інформацією про смерть ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Представник позивача - адвокат Журавльов М.М. у підготовчому судовому засіданні заперечував проти закриття провадження у справі, просив зупинити провадження до вступу у справу правонаступників.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд приходить до наступного висновку.

16.01.2023 року представник позивача звернувся до суду з вищезазначеним позовом, за яким ухвалою суду від 22.09.2023 року було відкрите провадження у справі у порядку загального позовного провадження.

Судом було здійснено запит до Електронного реєстру територіальної громади м.Києва «ГІОЦ/КМДА» про реєстрацію місця проживання та інші персональні дані, що містяться в Електронному реєстрі територіальної громади міста Києва. З відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської РДА надійшла інформація про те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується документом № а/з 1816, виданого Дніпровським відділом державної реєстрації актів Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ), 702/33.4-59 від 03.10.2023 року.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер у період часу після звернення ОСОБА_1 з позовом до суду (16 серпня 2023 року), і до відкриття провадження у справі за вказаною позовною заявою (22 вересня 2023 року), а саме - 08 вересня 2023 року.

Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Підставами виникнення цивільних прав і обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (пункт 1 частина друга стаття 11 ЦК України).

У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

У відповідності до ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно ст. 46 ЦПК України, здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 ЦПК України, здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Згідно ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

З наведеного випливає, що померла фізична особа не може бути стороною в цивільному процесі, оскільки після смерті вона втрачає цивільну процесуальну правоздатність і дієздатність.

Суд зауважує, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Так норми ст. 55 ЦПК України визначають порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.186 ЦПК України, суд відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися з позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Водночас, за правилами п. 7 ч.1 ст. 255 ЦПК України визначено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Нормами ч. 6 ст. 13 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У своїй постанові від 16.05.2018р. (справа № 183/4229/14), Верховний суд зазначив, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається у випадках, якщо права або обов`язки одного із суб`єктів спірних матеріальних правовідносин в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. У зв`язку з чим процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

У пунктах 35, 37 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.04.2020 в справі № 473/1433/18 (провадження № 14-35цс20) міститься правовий висновок, що цивільне-процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20.06.2019 у справі № 185/998/16-ц (провадження № 61-33766сво18) міститься висновок, що: "якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до пункту 1 частини першої статті 205 ЦПК України 2004 року, чинного на час пред`явлення позову, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі. При цьому незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі".

Враховуючи, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто ще до відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , статусу сторони у справі ОСОБА_2 не набув.

Таким чином, враховуючи викладене, суд приходить до обґрунтованого висновку, що процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст.55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, оскільки залучення правонаступників особи, що померла до відкриття провадження у справі - суперечить принципам цивільного судочинства.

Системний аналіз указаних норм права дає підстави дійти висновку, що на момент звернення з позовом до суду відповідач у справі має бути живим і мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК). Водночас, правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Аналогічна правова позиція з приводу необхідності закриття провадження у справах за позовами, які пред`явленні до осіб, що померли на момент пред`явлення позовів, висловлена Верховним судом у постановах від 16.05.2018 року, у справі №183/4229/14-ц, 07.03.2018 року у справі №320/13096/13-ц, 14.02.2018 року у справі №310/10284/15, 16.01.2018 року у справі №654/3928/15.

За наведених обставин та враховуючи те, що позов ОСОБА_1 надійшов до суду 16.08.2023 року (вх.№40584), провадження у цивільній справі відкрито 22 вересня 2023 року, але відповідач ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , тобто до набуття ним статусу сторони по справі, а саме, до відкриття провадження у справі, тому дане провадження необхідно закрити, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи викладене та керуючись статями 46, 47, 55, п.1 ч.1 ст. 255, 260, 268, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Десята Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та надання права на спадкування разом із спадкоємцями першої черги - закрити.

Роз`яснити сторонам, що в разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua.

Повний текст ухвали виготовлений 26 січня 2024 року.

Суддя І.В.Коваленко