Справа № 361/3577/21
Провадження № 2/752/518/24
У Х В А Л А

іменем України

01 квітня 2024 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Хоменко В.С.

при секретарі Павлюх П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Перша київська державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним,-

в с т а н о в и в:

у квітні 2021 року позивач звернувся до Броварського міськрайонного суду Київської області із зазначеним позовом.

Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 28.04.2021 року справу направлено за підсудністю до Голосіївського районного суду м. Києва.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 18.08.2021 року по вищезазначеній цивільній справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання з повідомленням учасників справи (т. 1 а.с. 176-177)

Також, ухвалою від 18.08.2021 року вжито заходи забезпечення позову, шляхом заборони державному нотаріусу Першої київської нотаріальної контори Дубенко Анастасії Олександрівни вчиняти дії з видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у спадковій справі № 1487/2020 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 до набрання законної сили рішенням у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Перша київська державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним (т. 1 а.с. 178- 179).

Ухвалою від 25.10.2023 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду (т. 2 а.с. 137).

Позивач, будучи належним чином повідомлений про дату та час судового засідання, призначеного на 25.01.202 року на 11-00 год., шляхом направлення засобами поштового зв`язку ухвали про закінчення підготовчого засідання (т. 2 а.с. 138) в судове засідання не з`явився. Також, ухвала про закінчення підготовчого засідання направлялась на електронну адресу позивача та представника позивача, що підтверджується довідками про доставку електронного листа (т. 2 а.с. 140-141).

Судове засідання було відкладено на 01.04.2024 року на 11:00 год., про що позивач був завчасно повідомлений судовою повісткою (т. 2 а.с. 149), направленням судової повістки SMS- повідомленням, що підтверджується довідкою про доставку SMS (т. 2 а.с. 155) та на електронну адресу позивача, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (т. 2 а.с.156). Також, судова повістка направлялась засобами поштового зв`язку представнику позивача (т. 2 а.с. 150), та в електронний кабінет, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу (т. 2 а.с. 154).

01.04.2024 року належним чином повідомлений позивач у судове засідання не з`явився.

Таким чином, 01.04.2024 року належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання.

Від представника відповідача- ОСОБА_4 надійшло клопотання про проведення засідання без участі представника відповідача та просить залишити позов без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача, скасувавши заходи забезпечення позову.

Третя особа надала заяву про розгляд справи без участі представника нотаріальної контори.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічні положення містить також ч. 5 ст. 223 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

ЄСПЛ в рішенні від 07.07.1989 року в справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як зазначено у постанові ВС від 22.05.2019 року в справі № 310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Також, відповідно до позиції Верховного Суду, яка зазначена у постанові від 12.08.2022 року в справі № 686/32906/19, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Отже, суд з врахуванням викладеного, приймаючи до уваги те, що позивач повторно не з`явився у судове засідання, також позивачем не надано заяви про розгляд справи за його відсутності, суд надходить до висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Частиною 2 ст. 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Отже, за обставин цієї справи право позивача на доступ до правосуддя буде забезпеченим саме шляхом повторного подання до суду відповідної позовної заяви.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що одним із принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи, що передбачено п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, тому учасникам судового розгляду слід належним чином виконувати усі свої процесуальні обов`язки для забезпечення реалізації вказаного принципу.

Також, згідно з вимогами ч.ч. 9- 11 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 158, 257, 352, 353 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Перша київська державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним - залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 18.08.2021 року по справі № 361/3577/21.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а особами, які не були присутні при її оголошенні, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.С. Хоменко