Справа № 683/276/24
У Х В А Л А
31 січня 2024 року м. Старокостянтинів
Суддя Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області Завадська О.П., розглянувши заяву заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області про забезпечення позову, шляхом накладення арешту та заборони вчинення дій щодо земельної ділянки, -
Заступник керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої навколишньому середовищу незаконним виловом риби.
В обґрунтування заяви посилається на те, що згідно з вироком Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 15 серпня 2023 року у справі № 683/1902/22 ОСОБА_1 , 26 квітня 2022 року у період часу з 16 год по 19 год 40 хв, ОСОБА_1 , не маючи дозвільних документів на вилов риби, передбачених ст. 23 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», в порушення ст. ст. 27, 63 Закону України «Про тваринний світ», абз. 1 пп. 14 п. 11 «Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 1126 від 18 липня 1998 року та положень п. 3.14, 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, у відповідності з яким: «Забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйливих речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного плавання), промислових та інших засобів лову, виготовлених з сіткоснастевих і інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм», в заборонений період часу - період нересту, що встановлений наказом Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області № 38-од від 01 квітня 2022 «Про встановлення весняно-літньої заборони на лов (добування) водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах Хмельницької області у 2022 році», згідно якого заборонено здійснювати вилов риби у всіх річках та їх кореневих водах з 11 квітня по 30 травня 2022 року (включно), маючи на меті незаконно в період нересту добути рибу, перебуваючи на березі річки Случ, яка протікає поблизу с. Самчики Хмельницького району Хмельницької області, усвідомлюючи протиправність своїх дій, за допомогою забороненого засобу лову, а саме саморобного підхвату для вилову риби, який складається із конструкції у вигляді чотирьох дуговидних трубок довжиною 2,45 м кожна, кути яких з?єднані між собою металевою трубчастою хрестовиною до яких з одного боку приєднана дерев`яна жердина довжиною 4,8 м, а з протилежного риболовецька сітка розміром 2,4 м X 2,4 м, яка обтягнута синтетичною ниткою білого кольору та має розмір вічка 2 см х 2 см, здійснив незаконний вилов водних біоресурсів, а саме риби виду: «карась сріблястий» в кількості 40 екземплярів, «плітка» в кількості 54 екземпляри та «окунь» в кількості 1 екземпляр, чим заподіяв збитків у розмірі 150858 грн та істотної шкоди довкіллю, так як незаконний вилов риби здійснив у період нересту.
Визнано ОСОБА_1 винуватим у вчиненні проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України та призначено йому покарання у виді 1 (одного) року обмеження волі.
Враховуючи розмір завданої шкоди природі, а саме 150858 грн, існує можливість відчуження ОСОБА_1 зазначеної земельної ділянки третім особам, зміни її конфігурації (об?єднання, поділу), вчинення інших дій, які можуть утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду у разі його ухвалення на користь держави.
Крім того, як зазначає прокурор, під час розгляду Хмельницьким апеляційним судом справи № 683/1902/22 ОСОБА_1 подарував одну зі своїх земельних ділянок.
Ознайомившись із заявою та доданими до неї документами, вважаю, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред?явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Відповідно до положень п.1, п.2 та п.4 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи інших осіб; забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов?язання.
Відповідно до роз?яснень, даних у п. п. 3, 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з врахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з?ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.
Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв?язку із застосуванням відповідних заходів. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 березня 2019 року у справі № 824/239/2018).
Враховуючи, що між сторонами дійсно виник спір щодо земельної ділянки сільськогосподарського призначення, та можливість відповідача здійснити відчуження майна, що є предметом спору на користь третіх осіб в будь-який час чи використання його у інший спосіб, а тому незастосування забезпечення позову шляхом накладенням арешту на зазначене майно та забороною на його відчуження та використання може зробити неможливим виконання рішення суду, що порушить права заявника, тому необхідність забезпечення позову у спосіб, обраний заявником, слід визнати обґрунтованим.
Керуючись ст.ст. 149-153, 157,158, 258- 260 ЦПК України, суд, -
Задовольнити заяву заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області про забезпечення позову, шляхом накладення арешту та заборони вчинення дій щодо земельної ділянки.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду протягом п?ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя