У Х В А Л А

11 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 333/1912/23

провадження № 61-3174ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ситнік О. М. (суддя-доповідач), Петрова Є. В., Пророка В. В.

розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Фельського Сергія Леонідовича на рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 23 листопада 2023 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 07 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та

ВСТАНОВИВ:

У березні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив визначити йому додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 терміном два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Вказував, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . Він є її рідним сином.

Його мати була власником квартири

АДРЕСА_1 , загальною площею 53,94 кв. м. Заповіту вона не залишила, отже, він має право отримати спадщину за законом.

Нотаріус належним чином не повідомив його про відкриття спадщини, через що він не встиг написати заяву про прийняття спадщини у зазначений строк, щоб вступити в спадщину за законом.

З 29 червня 2022 року діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Згідно із постановою Кабінету Міністрів України

від 24 червня 2022 року № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану», та Роз`яснення Міністерства юстиції України від 11 липня 2022 року, до загальних 6 місяців на прийняття спадщини додається

ще 4 місяці, загалом 10 місяців, але у разі припинення або скасування воєнного стану строк для прийняття або відмови від спадщини може бути менше ніж 10 місяців.

Введення в країні режиму воєнного стану 24 лютого 2022 року на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та подальше продовження режиму воєнного стану є об`єктивною та поважною причиною пропуску процесуальних строків, встановлених законом та судом.

Через ситуацію в країні та в місті він пропустив визначений законом

6-місячний та додатковий 4-місячний строк для вступу у спадщину з поважних причин. З 2022 року у м. Запоріжжі велись бойові дії, пов`язані з військовою агресією російської федерації, перебування у місті погрожувало його життю, що унеможливило своєчасне звернення до нотаріальної контори.

23 листопада 2023 року рішенням Комунарського районного суду

м. Запоріжжя в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

07 лютого 2024 року постановою Запорізького апеляційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 23 листопада 2023 року залишено без змін.

29 лютого 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Фельський С. Л. подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 23 листопада 2023 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 07 лютого 2024 року, в якій просив їх скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

18 березня 2024 року ухвалою Верховного Суду касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десять днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення зазначених у ній недоліків, а саме для зазначення про наявність електронного кабінету в адвоката Фельського С. Л., уточнення підстав касаційного оскарження, подачі виправленої касаційної скарги, оформленої відповідно до вимог статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), з наданням її копій відповідно до кількості учасників справи.

02 квітня 2024 року до Верховного Суду надійшло клопотання про усунення недоліків касаційної скарги, зі змісту якого та доданих до нього додатків встановлено виконання особою, яка подає касаційну скаргу, вимог щодо усунення недоліків касаційної скарги.

Касаційна скарга подана у строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

На обґрунтування наявності підстав касаційного оскарження судових рішень за пунктом 3 частини другої статті 389 ЦПК України особа, яка подала касаційну скаргу, послалася на те, що відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування статей 1270, 1272 Цивільного кодексу України про поновлення пропущеного строку для прийняття спадщини та надання оцінки поважності причин пропуску такого строку з урахуванням дії воєнного стану, запровадженого в Україні.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження.

Суд не встановив достатніх й обґрунтованих підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження.

Вбачаються підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Фельського С. Л. та витребування матеріалів справи.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Фельського Сергія Леонідовича на рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя

від 23 листопада 2023 року та постанову Запорізького апеляційного суду

від 07 лютого 2024 року.

Витребувати із Комунарського районного суду м. Запоріжжя цивільну справу № 333/1912/23 за позовом ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. М. Ситнік

Є. В. Петров

В. В. Пророк