Справа № 453/1298/21
№ провадження 2-п/453/1/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 січня 2024 року Сколівський районний суд Львівської області

в складі: головуючого судді Брони А.Л.

секретаря судових засідань Корнути Т.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сколе Львівської області заяву представника АТ «Сенс Банк» О. Гаполяк про перегляд заочного рішення у цивільній справі №453/1298/21 за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького Зоряна Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Акціонерного товариства «Сенс-Банк», про скасування акту про реалізацію предмета іпотеки, скасування свідоцтва та рішення про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння, -

в с т а н о в и в:

16.09.2021 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького Зоряна Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Акціонерного товариства «Альфа-Банк», приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Швед Іванни Володимирівни, в якій просить:

- скасувати Акт про реалізацію предмета іпотеки, складений 01 березня 2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким Зоряном Вікторовичем щодо передачі земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства (загальною площею 9 204 кв.м., кадастровий номер :02:005:0023, яка знаходиться за адресою: с. Хащованя, Сколівський район, Львівська область) стягувачу іпотекодержателю АТ «Альфа-Банк» за ціною других електронних торгів 169 868,80 грн.;

- скасувати Свідоцтво серії та номер 2128, видане 06.07.2021 року приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Швед І.В.;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 59122031 від 06.07.2021 року 14:08:37 приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Швед Іванни Володимирівни;

- витребувати у Акціонерного товариства «Альфа-Банк» (03120, м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100, Код ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, загальною площею 9 204 кв.м., кадастровий номер :02:005:0023, яка знаходиться за адресою: с. Хащованя, Сколівський район, Львівська область.

Ухвалою судді Сколівського районного суду Львівської області Брони А.Л. від 16.09.2021 року було прийнято заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін у справі.

Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 12.11.2021 року провадження у даній справі зупинено до набрання законної сили судовим рішенням по справі №755/18918/20 за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького Зор`яна Вікторовича, стягувач Акціонерне товариство «Альфа-Банк».

Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 19.05.2023 року було поновлено провадження у справі, з визначенням дати судового засідання.

Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 21.09.2023 року було виключено з числа відповідачів у даній справі приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Швед Іванну Володимирівну та замінено неналежного відповідача - Акціонерне товариство «Альфа Банк», на належного відповідача у справі Акціонерне товариство «Сенс Банк» ().

Заочним рішенням Сколівського районного суду Львівської області від 21.09.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького Зоряна Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Акціонерного товариства «Сенс-Банк», про скасування акту про реалізацію предмета іпотеки, скасування свідоцтва та рішення про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння - задоволено.

Скасовано акт про реалізацію предмета іпотеки, складений 01 березня 2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким Зоряном Вікторовичем щодо передачі земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства (загальною площею 9 204 кв.м., кадастровий номер :02:005:0023, яка знаходиться за адресою: с. Хащованя, Сколівський район, Львівська область) стягувачу іпотекодержателю АТ «Альфа-Банк» за ціною других електронних торгів 169 868,80 грн.;

Скасовано свідоцтво серії та номер 2128, видане 06.07.2021 року приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Швед І.В.;

Скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 59122031 від 06.07.2021 року 14:08:37 приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Швед Іванни Володимирівни;

Витребувано у Акціонерного товариства «Альфа Банк», правонаступником якого є Акціонерне товариство "Сенс Банк", на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства загальною площею 9 204 кв.м., кадастровий номер :02:005:0023, яка знаходиться за адресою: с. Хащованя, Сколівський район, Львівська область.

Стягнуто солідарно з приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького Зоряна Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Акціонерного товариства «Сенс-Банк», на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 632 (три тисячі шістсот тридцять дві) грн.

30.11.2023 року представник позивача Акціонерного товариства «Сенс-Банк» О. Гапляк звернувся до суду із заявою, в якій просить поновити АТ «Сенс Банк» строк на подання заяви про скасування заочного рішення Сколівського районного суду Львівської області від 21.09.2023 року; скасувати заочне рішення, постановлене 21.09.2023 у справі позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького Зоряна Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Акціонерного товариства «Сенс-Банк», про скасування акту про реалізацію предмета іпотеки, скасування свідоцтва та рішення про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння.

Заява про перегляд заочного рішення мотивована наступним.

21.09.2023 року Сколівським районним судом Львівської області було постановлено рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького Зоряна Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Акціонерного товариства «Альфа-Банк», приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Швед Іванни Володимирівни про скасування акту про реалізацію предмета іпотеки, скасування свідоцтва та рішення про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння. Представник АТ "Сенс Банк" участі у судовому засіданні з розгляду вказаної позовної заяви, на якому було постановлено оскаржуване рішення, участі не брав. Копію такого рішення на адресу АТ "Альфа-Банк" було надіслано судом 29.09.2023 року та отримано 17.10.2023 року. Оскаржуваним судовим рішенням було скасовано Акт про реалізацію предмета іпотеки, складений 01.03.2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким Зоряном Вікторовичем щодо передачі земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства (загальною площею 9204 кв. м., кадастровий номер :02:005:0023, яка знаходиться за адресою: с. Хащованя, Сколівський район, Львівська область) стягувачу іпотекодержателю АТ «Альфа-Банк» за ціною других електронних торгів у розмірі 169 868,80 грн.; скасовано Свідоцтво серії та номер 2128, видане 06.07.2021 року приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Швед І.В.; скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 59122031 від 06.07.2021 року 14:08:37 приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Швед Іванни Володимирівни; витребувано у Акціонерного товариства «Альфа Банк», правонаступником якого є Акціонерне товариство "Сенс Банк", на користь ОСОБА_1 земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, загальною площею 9204 кв.м., кадастровий номер :02:005:0023, яка знаходиться за адресою: с. Хащованя, Сколівський район, Львівська область; стягнуто солідарно з приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького Зоряна Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Акціонерного товариства «Сенс-Банк», на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 632 (три тисячі шістсот тридцять дві) грн.

Відповідно до частини першої ст. 288 ЦК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Представник АТ "Сенс Банк" зазначив, що участі у судовому засіданні з розгляду вказаної позовної заяви, на якому було постановлено заочне рішення, не брав, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав. АТ «Сенс Банк» вважає заочне рішення таким, що підлягає скасуванню у зв`язку із наявними обставинами, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, з огляду на наступне.

Згідно з ст. 6 Конвенції, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий і відкритий розглядвпродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Таким чином, право на забезпечення ефективного, своєчасного виконання рішення суду передбачено ст. ст. 6, 13 Конвенції, яка є частиною національного законодавства України, і має захищатись судом, що відповідає правовій позиції Верховного суду України.

Відповідно до статей 1, 5 Закону України "Про виконавче провадження" виконавче провадження це сукупність дій органів і посадових осіб, зазначених у цьому Законі, спрямованих на примусове виконання рішень судів. Державний виконавець зобов`язаний вжити заходів примусового виконання рішень, встановлених цим Законом, неупереджено, своєчасно, повно вчиняти виконавчі дії.

Крім того, виконання судових рішень - це заключна стадія цивільного процесу, а саме заключний етап у процесі реалізації захисту цивільних прав, у цьому разі порушених прав стягувача, а згідно з прецедентноюпрактикою Європейського суду з прав людини для визначення розумного строку розгляду справи включається період з надходження до суду позовної заяви й закінчується виконанням рішення суду.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 3 Закону України "Про виконавче провадження" примусовому виконанню підлягають виконавчі листи та накази, що видаються судами у передбачених законом випадках на підставі судових рішень, рішень третейського суду, рішень міжнародного комерційного арбітражу, рішень іноземних судів та на інших підставах, визначених законом або міжнародним договором України.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про виконавче провадження" заходами примусового виконання рішень є: 1) звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами; 2) звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника; 3) вилучення в боржника і передача стягувану предметів, зазначених у рішенні; 4) заборона боржнику розпоряджатися та/або користуватися майном, же належить йому на праві власності, у тому числі коштами, або встановлення боржнику обов`язку користуватися таким майном на умовах, визначених виконавцем; 5) інші заходи примусового характеру, передбачені цим Законом.

Представник АТ "Сенс Банк" вказав, що у провадженні приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З.В. знаходиться виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа № 6-108/11, виданого 25.07.2014 року Дніпровським районним судом міста Києва про стягнення солідарно з ОСОБА_1 на користь АТ «Укрсоцбанк» заборгованості по договору кредиту в сумі 1 107 565,16 грн. та третейського збору в сумі 11 475,65 грн.

06.11.2020 року приватним виконавцем було описано нерухоме майно - земельну ділянку площею 0,9204 га, кадастровий номер :01:005:0023, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства, розташовану за адресою: Львівська область, Сколівський район, село Хащованя, яка належала ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 03.07.2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Сколівського районного нотаріального округу Батлюк Ю.П., зареєстрованого в реєстрі за № 1044, згідно якого 26.02.2008 року Управлінням земельних ресурсів у Сколівському районі Львівської області було видано Державний акт про право власності на земельну ділянку серії ЯД № 451615. Дана земельна ділянка була передана в іпотеку АТ «Уксоцбанк» на підставі іпотечного договору № 1051, посвідченого 03.07.2007 року приватним нотаріусом Сколівського районного нотаріального округу Батлюк Ю.П.

Початкова ціна нерухомого майна становила 212 336,00 грн.

У зв`язку з тим, що майно не було реалізоване на електронних торгах 23.12.2020 року, таке майно було уцінене на 20 % від початкової вартості відповідно до ч. 2 ст. 49 Закону України «Про іпотеку». Вартість майна після уцінки становила 169 868,80 грн. і за тією ж ціною таке майно було виставлено на другі електронні торги

04.02.2021 року організатором електронних торгів - Державним підприємством «СЕТАМ» було проведено електронні торги за лотом 461560 на офіційному веб-сайті електронних торгів за адресою https://setam.net.ua (система електронних торгів арештованим майном - СЕТАМ).

Згідно з Протоколом ДП «Сетам» про проведення електронних торгів № 524474 від 04.02.2021 року, торги з реалізації вказаного майна не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів.

Заявою від 15.02.2021 року стягувач-іпотекодержатель АТ «Альфа-Банк», який відповідно до передавального акту, затвердженого рішенням єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк» (рішення № 5/2019 від 15.10.2019 року) та рішення Загальних зборів акціонерів АТ «Альфа-Банк» (протокол № 4/2019 від 15.10.2019 року) є правонаступником АТ «Укрсоцбанк», виявило бажання придбати предмет іпотеки за початковою ціною, яка становила 169 868,80 грн. шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна.

Таким чином предмет іпотеки - земельна ділянка площею 0,9204 га з кадастровим номером :01:005:0023, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства, розташована за адресою: Львівська область, Сколівський район, село Хащованя, передалась стягувачу-іпотекодержателю - АТ «Альфа-Банк» за ціною других електронних торгів - 169 868,80 грн. в рахунок погашення заборгованості згідно виконавчого листа № 6-108/11, виданого 25.07.2014 року Дніпровським районним судом міста Києва.

Електронні торги було проведено ДП «СЕТАМ» з дотриманням вимого Закону України «Про іпотеку».

01.03.2021 року приватним виконавцем Маковецьким З.В. було складено акт про реалізацію предмета іпотеки відповідно до вимог ст. 47 Закону України «Про іпотеку», Розділу X Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року, на підставі Протоколу проведення електронних торгів № 524474 від 04.02.2021 року, виданого ДП «СЕТАМ».

На підставі згаданого акту про реалізацію предмета іпотеки від 01.03.2021 року, приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу було видано АТ «Альфа-Банк» свідоцтво від 06.07.2021 року та здійснено державну реєстрацію права власності на земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства площею 0.9204 га, кадастровий номер :02:005:0023, розташовану за адресою: Львівська обл., Сколівський р-н, с. Хащованя.

Основною метою виконавчого провадження є виконання судового рішення, яке у Державі, що визнала верховенство права, не може залишатися невиконаним на шкоду одній із сторін, а Держава повинна вжити усіх необхідних кроків, у межах своєї компетенції, для виконання остаточного рішення суду. За наявності будь-яких сумнівів з приводу правомірності чи неправомірності вчинення виконавцем певних дій останні підлягають оцінці з точки зору їх спрямованості на забезпечення виконання остаточного судового рішення. Судове оскарження дій виконавця та його наслідки не мають призводити до ситуації, коли боржник за рішенням, що набрало законної сили, зміг би ініціювати судовий процес, з якого він вийде переможцем настільки, що зможе не виконувати судове рішення або на невизначений час затягнути його виконання.

Згідно зі ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець зобов`язаний, серед іншого, здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства (ст. 650 ЦК України).

Згідно із частиною першою ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товарі у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Частиною першою ст. 656 ЦК України передбачено, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому.

З аналізу частини першої ст. 650, частини першої ст. 655 та частини четвертої ст. 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець.

Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина перша ст. 658 ЦК України).

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Отже, відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі- продажу, тому така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою ст. 203 ЦК України (частина перша ст. 215 ЦК України).

Подібний правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 910/856/17.

Відповідно до частини сьомої ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження» примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України "Про іпотеку".

Відповідно до частини першої статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обв`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки, підставами виникнення яких можуть бути інші юридичні факти (пункт 4 частини другої вказаної статті).

З огляду на зазначене, передбачена статтею 61 Закону України «Про виконавче провадження» процедура передачі стягувачу нереалізованого на прилюдних торгах арештованого майна боржника в рахунок погашення його боргу, про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу виконавець виносить постанову. За фактом такої передачі виконавець складає акт. Постанова та акт є підставами для подальшого оформлення стягувачем права власності на таке майно (пункт 4 частини другої статті 11 ЦК України).

Саме такі висновки викладені Верховним Судом України у постановах ви 16.11.2016 (провадження № 6-1655цс16) та від 14.06.2017 (провадження № 6- 1804цс16).

Закон України «Про виконавче провадження» допускає, що реалізація арештованого майна предмету іпотеки на прилюдних торгах може не відбутися. У такому випадку з метою забезпечення права стягувача - учасника виконавчого провадження Закон передбачає відповідний порядок дій, які повинен вчинити державний виконавець, а саме: ст. 49 Закону України «Про іпотеку» визначено, що протягом десяти днів з дня оголошення електронного аукціону таким, що не відбувся, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У такому випадку залишення за собою предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом, сформованим за результатами електронного аукціону, що не відбувся, та актом про проведення електронного аукціону. Такий акт є підставою для видачі нотаріусом іпотекодержателю свідоцтва про залишення за собою майна з електронного аукціону, що не відбувся.

Якщо стягувач своєчасно і письмово не заявить про таке своє бажання, арешт з майна знімається і воно повертається боржникові. Якщо ж стягувач заявить про бажання залишити нереалізоване на прилюдних торгах майно за собою, державний виконавець виносить постанову про передачу майна стягувачу, а за фактом такої передачі складає відповідний акт. При цьому майно передається саме стягувану в рахунок погашення боргу, а відповідні постанова та акт є підставами для подальшого оформлення стягувачем права власності на це майно (частина дев`ята статті 61 цього Закону).

Згідно з правовими висновками Верховного Суду України, викладеними у постановах від 18.11.2015 у справі № 6-1884цс15; від 12.10.2016 у справі № 6-198 Іцсіб, підставою визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушень вимог закону при проведенні прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Отже, не лише недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, є способом захисту та підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Представник АТ «Сенс-Банк» зазначає, що постановляючи заочне рішення Сколівським районним судом Львівської області було встановлено, що при проведенні оцінки майна в межах виконавчого провадження № 63300202 були порушені ст. З Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", пункти 50, 51, 56 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1440 від 10.09.2003, що могло вплинути на результати оцінки цього майна та є підставою для визнання протиправною такої оцінки, зазначеної у звіті від 13.11.2020 року.

Зокрема оцінюючи всі доводи позивача з огляду на надані докази, Сколівський районний суд Львівської області прийшов до висновку, що встановлене порушення могло вплинути на результати торгів, а тому, поряд з іншим, вбачається наявність порушення прав і законних інтересів позивача, як боржника у виконавчому провадженні № 633002020 по виконанню виконавчого листа № 6-108/11, виданого 25.07.2014 Дніпровським районним судом м. Києва, що в подальшому могло б потягнути за собою покладення на нього більшого обсягу фінансової відповідальності перед АТ «Альфа Банк», правоноступником якого є Акціонерне товариство "Сенс Банк", а отже висновок Сколівський районний суд Львівської області про те. що не лише недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, є способом захисту та підставою для визнання договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочину недійсним, який слугував підставою для ухвалення оскаржуваного рішення, є хибним.

Так Верховний Суд України у постанові від 16.11.2016 року у справі № 6-1655цс16 зазначив, що постанова, прийнята державним виконавцем у результаті передачі стягувачу нереалізованого на прилюдних торгах арештованого майна в рахунок погашення боргу, та складений державним виконавцем акт про передачу майна стягувачу, не можуть визнаватися недійсними на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину за ст. ст. 203, 215 ЦК України, а згідно зі ст. 393 ЦК України серед способів захисту права власності закріплено визнання незаконним та скасування правового акту органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, який не відповідає закону і порушує права власника, за позовом власника.

Таким чином, передача виконавцем стягувачу нереалізованого на прилюдних торгах предмету іпотеки в рахунок погашення боргу за виконавчим документом, акт, складений виконавцем про реалізацію предмета іпотеки, не можуть визнаватися недійсними на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину за ст. ст. 203, 215 ЦК України, а отже вимога позивача про скасування акту про реалізацію предмета іпотеки, складеного 01.03.2021 року приватним виконавцем, вимога про скасування свідоцтва, виданого 06.07.2021 року приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу Швед І.В. та рішення про державну реєстрацію права власності прав та їх обтяжень, не підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно частини другої ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду (частина третя ст. 284 ЦПК України).

31.10.2023 року АТ «Сенс Банк» подало до Львівського апеляційного суду апеляційну скаргу на рішення Сколівського районного суду Львівської області від 21.09.2023 року.

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 10.11.2023 року, яку було отримано АТ «Сенс Банк» 16.11.2023 року, апеляційну скаргу АТ «Сенс-Банк» на заочне рішення Сколівського районного суду Львівської області від 21.09.2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького Зоряна Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Акціонерного товариства «Сенс-Банк», про скасування акту про реалізацію предмета іпотеки, скасування свідоцтва та рішення про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння - визнано неподаною та повернуто апелянту. Таким чином заявник не виконав вимоги щодо порядку перегляду заочного рішення суду.

Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 05.12.2023 року заяву про перегляд заочного рішення було прийнято до провадження з визначенням дати судового засідання.

В судове засідання учасники справи, будучи належним чином повідомлені про дату та час проведення судового засідання, не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Згідно ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки у судове засідання усіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вказане, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу під час розгляду даної справи за заявою про перегляд заочного рішення не здійснювалось.

Розглянувши заяву про перегляд заочного рішення, вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи та докази, надані учасниками справи, суд дійшов такого висновку.

Як вбачається із заяви про перегляд вищевказаного заочного рішення вона подана із порушенням визначеного строку.

Відповідно до ч.ч. 2-4 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як вбачається з матеріалів справи, заочне рішення від 21.09.2023 року Акціонерним товариством «Сенс Банк» було отримано 17.10.2023 року, а 31.10.2023 року було подано до Львівського апеляційного суду апеляційну скаргу на таке судове рішення.

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 10.11.2023 року апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Сенс Банк» на заочне рішення Сколівського районного суду Львівської області від 21.09.2023 року у справі позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького Зоряна Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Акціонерного товариства «Сенс-Банк», про скасування акту про реалізацію предмета іпотеки, скасування свідоцтва та рішення про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння було визнано неподаною та повернуто апелянту.

Одночасно було роз`яснено Акціонерному товариству «Сенс Банк», що заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку у разі залишення судом першої інстанції заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи зазначені обставини, суд вважає за необхідне поновити Акціонерному товариству «Сенс Банк» строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

З`ясувавши всі обставини по справі, вивчивши матеріали цивільної справи, заочне рішення суду, суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що заочним рішенням Сколівського районного суду Львівської області від 21.09.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького Зоряна Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Акціонерного товариства «Сенс-Банк», про скасування акту про реалізацію предмета іпотеки, скасування свідоцтва та рішення про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння було задоволено, скасовано акт про реалізацію предмета іпотеки, складений 01 березня 2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким Зоряном Вікторовичем щодо передачі земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства загальною площею 9 204 кв.м., кадастровий номер :02:005:0023, розташованої за адресою: с. Хащованя, Сколівський район, Львівська область), стягувачу іпотекодержателю АТ «Альфа-Банк» за ціною других електронних торгів 169 868,80 грн.; скасовано свідоцтво серії та номер 2128, видане 06.07.2021 року приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Швед І.В.; скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 59122031 від 06.07.2021 року 14:08:37 приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Швед Іванни Володимирівни; витребувано у Акціонерного товариства «Альфа Банк», правонаступником якого є Акціонерне товариство "Сенс Банк", на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства загальною площею 9 204 кв.м., кадастровий номер :02:005:0023, розташовану за адресою: с. Хащованя, Сколівський район, Львівська область.

Стягнуто солідарно з приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького Зоряна Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Акціонерного товариства «Сенс-Банк», на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 632 (три тисячі шістсот тридцять дві) грн.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підстав у своїх вимог і заперечень.

За змістом ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції ст. 288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Разом з цим, відповідачем в заяві про перегляд заочного рішення не наведено жодного доказу в розумінні ст. 76 ЦПК України, який би мав істотне значення для правильного вирішення спору та спростовував висновки суду, наведені у заочному рішенні від 21.09.2023 року, а обставини, на які посилається сторона відповідача у своїй заяві про скасування заочного рішення у справі, не спростовують висновків суду, наведених у заочному рішенні. Інші доводи щодо належності та допустимості доказів не можуть слугувати підставою для скасування заочного рішення, оскільки стосуються переоцінки доказів відповідачем.

Таким чином, у даному випадку відсутня сукупність усіх підстав, наявність яких є необхідною умовою для скасування судом ухваленого ним заочного рішення.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

За наведених обставин перегляд та скасування заочного рішення суду, яке набрало законної сили у встановленому порядку, порушуватиме принцип правової визначеності та суперечитиме ст.11 ЦПК України з огляду на відсутність обґрунтованих заперечень відповідача проти позову.

У зв`язку з вищенаведеним, суд зазначає, що відповідач не надав будь-яких доказів, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом при винесенні рішення, оскільки обґрунтуванням заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті, а тому в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Частиною 4 статті 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 223, 284, 285, 287, 288 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Поновити представнику АТ «Сенс Банк» О. Гаполяк строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Сколівського районного суду Львівської області від 21.09.2023 року.

Заяву представника АТ «Сенс Банк» О. Гаполяк про перегляд заочного рішення у цивільній справі №453/1298/21 за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького Зоряна Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Акціонерного товариства «Сенс-Банк», про скасування акту про реалізацію предмета іпотеки, скасування свідоцтва та рішення про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння- залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя