_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/9833/16-ц
Провадження № 2/947/12/24
УХВАЛА

04.04.2024 року Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Огренич І.В.

за участю секретаря - Грабової Т.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Київський відділ державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції про звільнення майна з-під арешту,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси знаходиться цивільна справа за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Київський відділ державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції про звільнення майна з-під арешту.

Справа неодноразово призначалась до слухання, але у судові засідання 04 березня 2024р. та 04 квітня 2024р. представник позивача повторно не з`явився, будучи належним чином повідомленим про день та час слухання справи через систему «Електронний суд», що підтверджується довідками про доставку електронного документа, відповідно до положень ст. 131 ЦПК України доказів підтверджуючих поважність причин неявки до судового засідання не надав, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Відповідачі та третя особа у судове засідання не з`явились, повідомлялись, про причини неявки до суду не повідомили.

Вивчивши матеріли справи, суд приходить до наступного.

Згідно ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до положень ч.1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Оцінюючи характер процесу та його значення для сторони позивача, слід врахувати, що представник позивача не з`являється у судові засідання, відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подає, не надає належні та допустимі докази причин поважності неявки що, на думку суду, свідчить про байдужість до руху справи та можливу неактуальність вирішення позовних вимог на теперішній час.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21.

У свою чергу судом вжито усіх заходів, передбачених процесуальним законодавством для належного повідомлення позивача про розгляд справи.

Також слід відмітити, що в Україні дії система публікації відомостей про час та місце розгляду справи в мережі Інтернет на сайті Судова влада і позивач має усі можливості з отримання інформації про розгляд його справи.

Отже, позивач має цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (наприклад, розгляд справи в режимі відеоконференції в порядку ст. 212 ЦПК України, у разі неможливості особистої явки до суду).

Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ст. 257 ч.1 п.3 ЦПК України, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду.

При таких обставинах, враховуючи положення ст. 257 ЦПК України, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду. При цьому, суд враховує вимогу діючого законодавства про відсутність необхідності аналізувати причину поважності повторної неявки сторони позивача.

Керуючись ст. 43,44,131,257,353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Київський відділ державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції про звільнення майна з-під арешту, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право звернутись до суду з позовом після усунення умов, що викликали залишення позову без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк, з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Огренич І. В.