Справа 688/4532/23
№ 2/688/121/24
УХВАЛА

Іменем України

04 квітня 2024 року м.Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі головуючого судді Стаднічук Н.Л., розглянувши у письмовому провадженні заяву представника відповідача ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до фізичної-особи підприємця ОСОБА_5 про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

01.11.2023 року до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області надійшли позовні заява ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 про стягнення на користь кожної по 682000,00 грн моральної шкоди.

Ухвалою суду від 15 листопада 2023 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 та в порядку забезпечення позову накладено арешт на майно, що належить ОСОБА_5 :

-земельну ділянку площею 1,439 га кадастровий номер :01:002:0060,

-земельну ділянку площею 0,5357 га кадастровий номер :01:002:0059,

-земельну ділянку площею 0,4751 га кадастровий номер :01:002:0058,

-земельну ділянку площею 0,1895 га кадастровий номер 0:01:002:0057,

-земельну ділянку площею 0,1371 га кадастровий номер :01:002:0056,

-земельну ділянку площею 0,0583 га кадастровий номер :01:002:0055,

-земельну ділянку площею 0,191 га кадастровий номер :01:003:0017,

-земельну ділянку площею 1,309 га кадастровий номер :01:003:0016,

-земельну ділянку площею 4,2328 га кадастровий номер :01:002:0040,

-земельну ділянку площею 3,1124 га кадастровий номер :01:001:0212,

-земельну ділянку площею 0,1295 га кадастровий номер :02:001:4418.

Ухвалою суду від 16 листопада 2023 року відкрито провадження в справі за позовом ОСОБА_3 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 про стягнення моральної шкоди та справу об`єднано зі справою за позовом ОСОБА_2 до фізичної особи підприємця ОСОБА_5 про відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою суду від 16 листопада 2023 року відкрито провадження в справі за позовом ОСОБА_4 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 про стягнення моральної шкоди та справу об`єднано зі справою за позовом ОСОБА_2 до фізичної особи підприємця ОСОБА_5 про відшкодування моральної шкоди.

27.02.2024 представник відповідача ОСОБА_1 подав до суду заяву про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою суду від 27 лютого 2024 року у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову відмовлено.

28.03.2024 представник відповідача ОСОБА_1 подав до суду заяву про застосування зустрічного забезпечення позову у виді внесення ОСОБА_2 на депозитний рахунок суду суми грошових коштів у розмірі 682 000 грн., а також клопотання про витребування в Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області інформації про сукупний дохід ОСОБА_2 за період з 01.01.2022 по 28.03.2024, в Регіонального сервісного центру МВС в Хмельницькій області інформації про зареєстровані транспортні засоби за ОСОБА_2 , в Головному управлінні Держгеокадастру у Хмельницькій області інформації про зареєстровані на праві власності земельні ділянки за ОСОБА_2 , в державного реєстратора виконавчого комітету Шепетівської міської ради інформації про зареєстровані на праві власності об`єкти нерухомості за ОСОБА_2 .

В обгрунтування клопотання про застосування зустрічного забезпечення представник відповідача послався на те, що ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 15.11.2023 накладено арешт на земельні ділянки, що належать ФОП ОСОБА_5 , загальною площею 12 га. За обставинами справи ОСОБА_2 покликається на негативний майновий стан, що настав після смерті батька, як на підставу для отримання грошової компенсації в розмірі 682 000 грн за заподіяну моральну шкоду. Вказані обставини підлягають перевірці судом під час розгляду питання про забезпечення позову або клопотання відповідача про застосування заходів зустрічного забезпечення. З огляду на те, що ціна позову у справі, в якій застосовано заходи забезпечення позову становить 682 000 грн, а загальна площа арештованих земельних ділянок 12 га, а також зважаючи на негативний фінансовий стан позивачки, який визнається нею у заяві по суті, вважає доцільним просити про застосування заходів зустрічного забезпечення у виді внесення на депозитний рахунок суду суми коштів в розмірі 682 000 грн. Для вирішення питання про наявність (відсутність) обставин, передбачених ч.4 ст.154 ЦПК України, заявником (відповідачем) заявляється клопотання про витребування доказів.

Розглянувши клопотання представника відповідача, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову (ч.2 ст.154 ЦПК України).

Згідно ч.3 ст.154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову (ч.4 ст.154 ЦПК України).

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову (ч.5 ст.154 ЦПК України).

Відповідно ч.ч.6,7,8 ст.154 ЦПК України питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення. В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення. Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Отже, реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених ч.3 ст.154 ЦПК України.

Такої ж позиції дотримується і Верховний Суд, яка викладена в постанові в справі № 753/2380/18-цз від 19 квітня 2019 року, яка, з точки зору ч.4 ст.263 ЦПК України, має враховуватися судом.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 липня 2020 року в справі № 569/13105/18 вказано, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення за наявності одночасно таких підстав: 1) якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України; 2) якщо позивач не має майна, що знаходиться на території України.

Заявник у своїй заяві не вказав, які збитки відповідачу спричинені або можуть бути спричинені забезпеченням позову, в зв`язку з чим суд позбавлений можливості оцінити їх співмірність із розміром таких збитків.

Суд вважає, що сам факт накладення арешту на майно не може свідчити про заподіяння збитків відповідачу, враховуючи те, що внаслідок такого забезпечення відповідач не позбавлений права володіти та користуватися своїм майном, а позбавлений можливості лише розпоряджатися ним до вирішення спору.

Крім того, заявник не надав суду доказів існування підстав, що зобов`язуть суд застосувати заходи зустрічного забезпечення відповідно до ч.3 ст.154 ЦПК України. Посилання ОСОБА_2 на негативний майновий стан після смерті батька не може бути доказом неможливості відшкодування можливих збитків відповідача з огляду на те, що заявник навіть не вказав їх розміру та в чому вони можуть полягати.

З приводу клопотання представника заявника про витребування доказів на доведення підстав для зустрічного забезпечення, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України обов`язок доказування покладається на сторони.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується, 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

З огляду на те, що заявник не надав суду доказів неможливості самостійного отримання доказів, які він просить витребувати, суд вважає, що клопотання про витребування доказів не підлягає задоволенню.

За таких обставин, суд вважає, що заява представника відповідача ОСОБА_1 є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.149, 158, 258- 261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення.

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про витребування доказів.

Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 4 квітня 2024 року.

Суддя Н.Л. Стаднічук