ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1164/24 Справа № 190/1839/21 Суддя у 1-й інстанції - Кудрявцева Ю.В. Суддя у 2-й інстанції - Никифоряк Л. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд колегією суддів у складі:

судді-доповідача Никифоряка Л.П.,

суддів Гапонова А.В., Новікової Г.В.,

за участі секретаря судового засідання Драгомерецької А.О.,

розглянувши відкрито в залі судових засідань Дніпровського апеляційного суду в місті Дніпро справу, що виникла з цивільних правовідносин за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Жовтоводсько-П`ятихатський відділ державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання протиправним звіту про оцінку вартості майна, в якій подана апеляційна скарга Жовтоводсько-П`ятихатським відділом державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) на ухвалу П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 25 жовтня 2023 року,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2023 року ОСОБА_1 звернувся в суд зі скаргою про визнання протиправним звіту про оцінку вартості майна. В обґрунтування скарги заявник посилався на те, що в процесі виконання рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 22 серпня 2022 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошової компенсації вартості 1/2 частини автомобіля в сумі 458 000,00 грн, державний виконавець Жовтоводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) виніс постанову про опис та арешт майна боржника від 19 травня 2023 року в рамках виконавчого провадження № 71642224, а саме квартири АДРЕСА_1 .

У вересні 2023 року заявнику стало відомо із сайту ДП «Сетам», що вказана квартира Жовтоводсько-П`ятихатським відділом Державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції України (м. Одеса) виставлена на електроні торги, аукціон було призначено на 20 вересня 2023 року, стартова ціна зазначена 178 200,00 грн. Однак, 20 вересня 2023 року торги не відбулися та їх перенесено на 11 жовтня 2023 року, номер лоту 536434, а ціна на квартиру була автоматично знижена до 151 470,00 грн.

Всупереч вимогам закону, висновок про вартість зазначеного майна ні представник заявника, ні ОСОБА_1 не отримували. З фото прикріплених до лоту вбачається, що огляд здійснено з вулиці, жодного фото з зображенням внутрішнього стану квартири немає.

Ознайомившись 09 жовтня 2023 року з матеріалами виконавчого провадження № 71642224, ОСОБА_1 дізнався, що Жовтоводсько-П`ятихатським відділом Державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції України (м. Одеса) в рамках виконавчого провадження № 71642224 призначено суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_3 , відповідно до договору на проведення оціночних робіт № ОАМ-2023/ДП від 21 березня 2023 року. Заявник вважав, що всупереч вимогам діючого законодавства, експерт не ознайомився з об`єктом оцінки, що є порушенням пункту 56 Національного стандарту № 1 та частин першої, шостої статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», та що є підставою для визнання оцінки майна неправомірною.

Також ОСОБА_1 посилався на те, що пропустив строк на подання скарги з поважних причин, оскільки державний виконавець завчасно не ознайомив його із звітом про оцінку майна і про продаж арештованого майна він дізнався лише у вересні 2023 року із сайту ДП «Сетам».

Ураховуючи викладене, ОСОБА_4 виклав вимоги про: визнання протиправним звіту № 1606.1/23 від 16 червня 2023 року про оцінку вартості майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , складеного суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_3 в рамках виконавчого провадження № 71642224; та заборону ДП «Сетам» проводити реалізацію майна у виконавчому провадженні № 71642224.

Ухвалою П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 25 жовтня 2023 року поновлено ОСОБА_1 строк для звернення до суду зі скаргою та задоволено скаргу.

Визнано неправомірною оцінку вартості майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , відповідно до звіту № 1606.1/23 від 16 червня 2023 року, складеного суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_3 в рамках виконавчого провадження № 71642224; та зупинено реалізацію арештованого майна квартири АДРЕСА_1 .

В апеляційній скарзі Жовтоводсько-П`ятихатський відділ державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, виклав вимогу про скасування ухвали та відмову у задоволенні скарги.

В обґрунтування апеляційної скарги заявник посилався на те, що оцінювач може проводити оцінку об`єкта без доступу до приміщення за методом порівняння цін, а тому відсутні підстави вважати, що державний виконавець, приймаючи висновок про вартість майна з урахуванням наданої оцінки, порушив вимоги законодавства.

Відзив на апеляційну скаргу учасниками справи подано не було.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що про час та місце слухання даної справи апеляційним судом учасники справи повідомлені належним чином у відповідності до вимог статей 128-130 ЦПК України, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень та довідками про доставку електронного листа і смс-повідомлення.

Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача щодо змісту ухвали, яка оскаржена, доводів апеляційної скарги та меж, в яких повинна здійснюватися перевірка ухвали, встановлюватися обставини і досліджуватися докази, дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини другої статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

В ході судового розгляду встановлено такі обставини, які підтверджені належними та допустимими доказами.

Рішенням П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 22 серпня 2022 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію вартості 1/2 частини автомобіля марки «LEXUS RX 350», легковий загальний універсал-В, 2017 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , в сумі 458 000,00 грн.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 25 січня 2023 року рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 22 серпня 2022 року залишено без змін.

На виконання рішення, 24 квітня 2023 року державним виконавцем Жовтоводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції України (м. Одеса) відкрито виконавче провадження № 71642224.

Докази отримання боржником копії постанови про відкриття виконавчого провадження, в матеріалах виконавчого провадження відсутній.

19 травня 2023 року державний виконавець виніс постанову про арешт належної боржнику квартири АДРЕСА_1 . Докази належного повідомлення боржника про вказану процесуальну дію в матеріалах виконавчого провадження відсутні.

02 червня 2023 року постановою державного виконавця призначено суб`єкта оціночної діяльності Жирова А.К. для надання звіту про вартість арештованого майна.

Згідно звіту № 1606.1/23 від 16 червня 2023 року про вартість майна, що складений суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_3 , вартість двокімнатної квартири АДРЕСА_1 загальною площею 46,1 кв.м. (житлова площа 30 кв.м.), що належить на праві власності ОСОБА_1 становить 178200,00 грн.

Як вбачається з матеріалів виконавчого провадження, державний виконавець Жовтоводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Черняк О.М. у виконавчому провадженні № 71642224 заяву на реалізацію арештованого майна та акт про проведений електронний аукціон не складала.

Задовольняючи скаргу, суд першої інстанції виходив з того, що оцінювачем не було проведено належного огляду предмета оцінки в порушення вимог законодавства, що вплинуло на визначення ринкової вартості об`єкта оцінки, тобто дії державного виконавця по проведенню оцінки вказаного об`єкту є протиправними, а визначена вартість такою, що не може бути врахована при проведенні виконавчих дій. Також суд вказав, що державним виконавцем не надано докази, які свідчать про надіслання повідомлень про результати оцінки майна сторонам виконавчого провадження, зокрема боржнику.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Згідно зі статтею 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до вимог цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження» (далі Закон, тут і далі в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 18 Закону виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом

Згідно з пунктом 15 частини третьої статті 18 Закону виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право залучати в установленому порядку понятих, працівників поліції, інших осіб, а також експертів, спеціалістів, а для проведення оцінки майна суб`єктів оціночної діяльності суб`єктів господарювання.

Для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна суб`єктів оціночної діяльності суб`єктів господарювання. Експерт або спеціаліст зобов`язаний надати письмовий висновок, а суб`єкт оціночної діяльності суб`єкт господарювання письмовий звіт з питань, що містяться в постанові, протягом 15 робочих днів з дня ознайомлення з постановою виконавця. Цей строк може бути продовжений до 30 робочих днів за погодженням з виконавцем. Експерт або спеціаліст зобов`язаний надавати усні рекомендації щодо дій, які виконуються в його присутності (частини перша, друга статті 20 Закону).

Звертаючись до суду зі скаргою, заявник посилався на те, що дії державного виконавця з визначення вартості спірного нерухомого майна є неправомірними, а результати оцінки цього майна заниженими і такими, що не відповідають реальному стану нерухомого майна та об`єктивним цінам, що склалися на ринку нерухомості в цей час.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 57 Закону визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна.

Згідно з частиною п`ятою статті 57 Закону виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Згідно з частиною першою статті 74 Закону рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом.

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 821/197/18/4440/16 (провадження № 11-1200апп18) та від 12 червня 2019 року в справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19) викладено правовий висновок про те, що визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців.

У справі, що переглядається, оцінка майна здійснена в процесі виконання рішення суду, то відповідно до частини першої статті 74 Закону така оцінка може бути оскаржена сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку цивільного судочинства.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12 липня 2001 року № 2658-III (далі Закон № 2658-III).

Згідно з частиною четвертою статті 3 Закону № 2658-III процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Підставою проведення оцінки майна є, зокрема, договір між суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання та замовником оцінки, який укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім (частина перша статті 10 та частина перша статті 11 Закону № 2658-III).

Відповідно до частини першої статті 12 Закону № 2658-III звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зі статтею 3 Закону № 2658-III оцінка майна, майнових прав це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами з оцінки майна, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до статті 11 Закону № 2658-III замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки.

Пунктом 51 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року № 1440 (далі Національний стандарт № 1), передбачено ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки.

Відповідно до пункту 56 Національного стандарту № 1 звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити, зокрема, відомості про особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки).

Отже, виходячи з наведених норм, незважаючи на вибір експертом методичного підходу до оцінки майна (дохідний, порівняльний), підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує в будь-якому разі, ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду у постановах від 16 грудня 2019 року у справі № 211/2171/15-ц (провадження № 61-41382св18), від 01 жовтня 2020 року у справі № 2-2394/10 (провадження №61-19310св19), від 15 жовтня 2020 року у справі № 917/628/17.

Згідно з пунктами 15, 16 Національного стандарту № 1 методи проведення оцінки, що застосовуються під час визначення ринкової вартості об`єкта оцінки в разі використання порівняльного підходу, повинні ґрунтуватись на результатах аналізу цін продажу (пропонування) на подібне майно.

Визначення ринкової вартості об`єкта оцінки за допомогою порівняльного підходу ґрунтується на інформації про ціни продажу (пропонування) подібного майна, достовірність якої не викликає сумнівів в оцінювача. У разі відсутності або недостатності зазначеної інформації у звіті про оцінку майна зазначається, якою мірою це вплинуло на достовірність висновку про ринкову вартість об`єкта оцінки.

За відсутності достовірної інформації про ціни продажу подібного майна ринкова вартість об`єкта оцінки може визначатися на основі інформації про ціни пропонування подібного майна з урахуванням відповідних поправок, які враховують тенденції зміни ціни продажу подібного майна порівняно з ціною їх пропонування.

За наявності істотного впливу зовнішніх факторів (соціально-економічних, політичних, екологічних тощо) на ринок подібного майна, що призводить до фактичної неможливості надання аргументованого та достовірного висновку про ринкову вартість, у звіті про оцінку майна даються додаткові роз`яснення та застереження.

При цьому оцінювач має право надавати висновок про ринкову вартість об`єкта оцінки, що ґрунтується, зокрема, на інформації про попередній рівень цін на ринку подібного майна або на припущенні про відновлення стабільної ситуації на ринку.

Відповідно до статті 36 Національного стандарту № 1 оцінювач застосовує, як правило, кілька методичних підходів, що найбільш повно відповідають визначеним меті оцінки, виду вартості за наявності достовірних інформаційних джерел для її проведення.

У постанові від 12 червня 2019 року у справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19) Велика Палата Верховного Суду вказала, що реалізація описаного й арештованого майна за заниженою ціною може завдати суттєвих збитків стягувачу у вигляді неотриманого доходу, а боржнику у вигляді передання майна на реалізацію за суттєво нижчою від ринкової вартістю.

Від встановлення конкретних обставини справи, дотримання суб`єктом оціночної діяльності при проведенні оцінки майна боржника пунктів 51, 56 Національного стандарту № 1 залежить правильність вирішення спору.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 08 квітня 2020 року у справі № 521/357/19 (провадження № 61-21631св19), від 18 листопада 2020 року у справі № 2033/2-108/11 (провадження № 61-17487св19).

Отже, виходячи з наведених норм, незважаючи на вибір експертом методичного підходу оцінки майна (дохідний, порівняльний), підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує в будь-якому випадку ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього.

У справі, що переглядається, встановлено, що оцінювач провів оцінку без доступу до нерухомого майна (його внутрішнього огляду), обмежившись зовнішнім його оглядом, під час виконання звіту він обрав порівняльний метод.

У звіті оцінювач не навів відповідних пояснень про неможливість особистого огляду об`єкта дослідження, а також не зазначив обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки, здійсненої без особистого огляду, що є порушенням пункту 56 Національного стандарту № 1 та пунктів 1, 6 статті 9 Закону № 2658-III.

ОСОБА_1 в обґрунтування скарги посилається на те, що оцінку проведено без візуального огляду квартири, оскільки замовник доступу до квартири не забезпечив, оцінка базується на технічних даних та ринкових даних ринку нерухомості типових об`єктів.

У постанові від 12 червня 2019 року в справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19) Велика Палата Верховного Суду вказала, що реалізація описаного й арештованого майна за заниженою ціною може завдати суттєвих збитків стягувачу у вигляді неотриманого доходу, а боржнику у вигляді передачі майна на реалізацію за суттєво нижчою від ринкової вартості.

Установивши, що оцінювач під час здійснення оцінки нерухомого майна квартири у виконавчому провадженні не провів належний огляд об`єкта оцінки, оскільки доступу до квартири не було, а належних і допустимих доказів про те, що боржник, будучи повідомлений про день і час такого огляду, не забезпечив доступу до квартири, в матеріалах справи відсутні, як і дані про те, що державний виконавець звертався до боржника з цією метою, суд першої інстанції зробив правильний висновок, що державний виконавець неправомірно прийняв висновки за результатами проведеної експертної оцінки, враховуючи, що ознайомлення з об`єктом оцінки полягає в дослідженні оцінювачем вихідних даних та іншої інформації, необхідної для здійснення оцінки, та в особистому огляді оцінювачем об`єкта оцінки, тоді як замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці, на законних підставах, отримання ним (замовником) необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення оцінки, а тому наявні правові підстави для задоволення вимоги про визнання неправомірною оцінки вартості майна, відповідно до звіту № 1606.1/23 від 16 червня 2023 року, складеного суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_3 в рамках виконавчого провадження № 71642224.

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання не було дотримано процедуру проведення звіту про оцінку майна від 16 червня 2023 року відповідно до Закону № 2658-III, було допущено порушення Національного стандарту № 1, що призвело до порушення прав ОСОБА_1 .

Доводи апеляційної скарги про те, що державний виконавець, приймаючи висновок про вартість майна з урахуванням наданої оцінки, не допустив порушення вимог законодавства, спростовуються положеннями, викладеними в статті 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

У постанові Верховного Суду від 19 червня 2023 року у справі № 909/121/22 зазначено, що «обов`язок оцінювача щодо здійснення особистого огляду об`єкта оцінки прямо передбачений чинним законодавством, при цьому обґрунтованих, вмотивованих та аргументованих міркувань щодо неможливості особистого огляду об`єкта оцінки судом апеляційної інстанції не встановлено. Верховний Суд акцентує, що ознайомлення з об`єктом оцінки полягає в дослідженні оцінювачем вихідних даних (кількісних, якісних показників) та іншої інформації, необхідної для здійснення оцінки, та в особистому огляді оцінювачем об`єкта оцінки, що в кінцевому результаті безпосередньо може вплинути на визначення вартості оцінюваного майна та, відповідно, призвести до реалізації описаного та арештованого майна за заниженою/завищеною ціною, а відтак і на достовірність та об`єктивність оцінки майна. У свою чергу замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці, на законних підставах, отримання ним (замовником) необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення оцінки».

Інші доводи апеляційної не дають підстав для висновку, що оскаржуване судове рішення суду першої інстанції ухвалено без додержання норм матеріального і процесуального права. Фактично доводи апеляційної скарги зводяться до переоцінки доказів та встановлення фактичних обставин справи.

Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судові рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи викладене, суд апеляційної інстанції проходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення без змін.

Керуючись статтями 259,268,374,375,381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Жовтоводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) залишити без задоволення.

Ухвалу П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 25 жовтня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 16 січня 2024 року.

Судді: