"05" квітня 2024 р. Справа № 363/1622/24
У Х В А Л А

про відмову у видачі судового наказу

05 квітня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали заяви Вишгородського міського комунального підприємства «Водоканал» про видачу судового наказу зі стягнення боргу за надані комунальні послуги з ОСОБА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

02 квітня 2024 року до Вишгородського районного суду Київської області звернулося Вишгородське міське комунальне підприємство «Водоканал» з заявою про видачу судового наказу зі стягнення боргу за надані комунальні послуги з ОСОБА_1 .

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Рукас О.В.

Розглянувши матеріали поданої заяви про видачу судового наказу, суд вважає за доцільне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, електронних комунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Відповідно до ч. 1 ст. 162 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5, 7 ст. 165 ЦПК України у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.

Суддя з метою визначення підсудності може користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Судом встановлено, що заява про видачу судового наказу подана з метою стягнення боргу за комунальні послуги з боржника (фізичної особи) ОСОБА_1

02.04.2024 року з метою визначення зареєстрованого місця проживання фізичної особи (боржника) судом було направлено запит до Вишгородської міської ради Київської області.

05.04.2024 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла відповідь Вишгородської міської ради Київської області (Вих. № 412 від 04.04.2024 року), з якої вбачається, що в реєстрі територіальної громади/Єдиному державному демографічному реєстрі відомості про зареєстроване у встановленому законодавством порядку місце проживання ОСОБА_1 відсутні.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 ЦПК України у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника, суд відмовляє у видачі судового наказу.

Оскільки відповідно до офіційних відомостей, що отримані судом, боржник ОСОБА_1 не зареєстрований за вищезазначеною адресою, а інші офіційні відомості про зареєстроване його місце проживання відсутні, то суд приходить до висновку про неможливість визначення зареєстрованого у встановленому законодавством порядку місця проживання боржника. У зв`язку з цим у задоволенні заяви про видачу судового наказу слід відмовити.

Частиною 2 статті 167 ЦПК України передбачено, що за результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 160-167, 260 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Вишгородського міського комунального підприємства «Водоканал» про видачу судового наказу зі стягнення боргу за надані комунальні послуги з ОСОБА_1 .

Роз`яснити заявникові його право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подання апеляційної скарги.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В. Рукас