Справа № 296/3025/24
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

04 квітня 2024 року м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м.Житомира Петровська М.В., розглянувши позовну заяву Житомирської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , Виконавчий комітет Житомирської міської ради як орган опіки та піклування, про виселення, -

встановив:

Житомирська міська рада, в інтересах якої діє ОСОБА_8 , звернулась до Корольовського районного суду м.Житомира через підсистему «Електронний суд» із позовною заявою, відповідно до змісту якої просить: виселити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 з кімнати АДРЕСА_1 без надання іншого жилого приміщення.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Корольовського районного суду м.Житомира від 03.04.2024, головуючою у вищевказаній цивільній справі визначено суддю Петровську М.В., та 04.04.2024 справу передано судді для розгляду.

Перевіряючи матеріали поданої позовної заяви на відповідність вимогам статей 175-177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд дійшов висновку, що подана позовна заява підлягає поверненню особі, яка її подала, виходячи з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.175 ЦПК України, позовна заява підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч.1 ст.58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (ч.3 ст.58 ЦПК України).

Процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії як «представництво» і «самопредставництво».

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності).

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 по справі №303/4297/20, провадження №14-105цс21 зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Разом з тим, в порушення вимог ч.3 ст.58 ЦПК України, до поданої позовної заяви не додано доказів на підтвердження наявності у ОСОБА_8 повноважень діяти від імені позивача - Житомирської міської ради за правилами самопредставництва. Наявність трудових відносин із позивачем і входження до кола власне трудових обов`язків підписантки ОСОБА_8 здійснення його самопредставництва належними доказами не підтверджене.

Суд звертає увагу на те, що додані до позовної заяви положення про юридичний департамент Житомирської міської ради та посадова інструкція головного спеціаліста відділу забезпечення документообігу юридичного департаменту міської ради не містять жодних відомостей щодо перебування ОСОБА_8 у трудових відносинах з Житомирською міською радою.

Щодо здійснення представництва за довіреністю, то відповідно до ст.60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ст.62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами (ч.3 ст.62 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.245 ЦК України довіреність, що видається у порядку передоручення, підлягає нотаріальному посвідченню, крім випадків, встановлених частиною четвертою цієї статті.

Подана позовна заява про виселення сформована через систему«Електронний суд» ОСОБА_8 , як представником юридичної особи - Житомирської міської ради, та на підтвердження наявності у неї повноважень на представництво інтересів позивача до позовної заяви додано довіреність у порядку передоручення від 11.04.2023, яку сформовано в системі «Електронний суд».

Разом з тим, в порушення вимог ч.2 ст.245 ЦК України, вищевказана довіреність не містить підпису посадової особи і печатки підприємства, а також вона не посвідчена нотаріально.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України, позовна заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Згідно з ч.6 ст.185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Враховуючи факт відсутності документального підтвердження повноважень Гущиної Вікторії Сергіївни діяти в інтересах позивача Житомирської міської ради, подана позовна заява про виселення підлягає поверненню особі, яка її подала.

Відповідно до положень ч.7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись статтями 58, 62, 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву Житомирської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , Виконавчий комітет Житомирської міської ради як орган опіки та піклування, про виселення - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали суду складено 04 квітня 2024 року.

Суддя М. В. Петровська