Справа №: 398/4228/21
провадження №: 2/398/113/24
Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:
судді Нероди Л.М.,
за участі секретаря Міщенко С.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири,-
Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь майнові збитки завдані внаслідок залиття квартири у розмірі 22 264,16 грн., 3500,00 грн. - витрати на проведення будівельно-технічного експертного дослідження; 908,00 грн. - судовий збір сплачений при подачі позову.
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 .13.07.2021 року біля 16 годині 00 хвилин вона прийшла до своєї квартири та виявила, що відповідачка, яка проживає на другому поверсі над нею затопила її квартиру та привела в непридатність її квартиру, внаслідок чого, нанесла їй матеріальні збитки на загальну суму 22 264,16 грн. Про те, що саме з вини відповідачки була проведена в непридатність її квартира, яка мала місце 13.07.2021 року, підтверджується актом №9 від 14.07.2021 року, який був складений головою та членами комісії ОСББ «Домовичок 17». Окрім того,просить стягнути з відповідача витрати, пов`язані із залученням експерта за проведення експертизи 3500,00 грн. та витрати на оплату судового збору 908,00 грн.
Позивачка та її представник у судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА
Відповідачка у судове засідання не з`явилася про день та час розгляду справи була повідомлена належним чином.
Згідно ч. 4 ст. 223 та ч. 1 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ
Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду від 17.01.2022 року, відкрито провадження по справі.
ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
Позивачці ОСОБА_1 належить на праві приватної власності згідно з свідоцтвом про право власності на житло від 22.03.2004 року та підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.12.2016 року, квартира, яка розташована у АДРЕСА_2 .
Відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) № 9 від 14.07.2021 року, затоплення квартири АДРЕСА_1 , при обстеженні, виявлено, що в результаті обстеження квартири АДРЕСА_3 виявлено, що причиною залиття квартири АДРЕСА_4 стало вихід з ладу шланги бойлеру. Опис обсягу заподіяної шкоди під час залиття квартири АДРЕСА_4 : коридор 11,1 кв. м залито стеля 5 кв. м., намокання панелей підвісної стелі, залито стелю 5 кв. м., шпалери намокли та відклеїлись від стелі, намокання меблів (дві шафи). Кімната 16,2 кв. м. залита стеля 8 кв. м. намокання панелей підвісної стелі, залито стелю 6 кв. м., шпалери намокли та відклеїлись від стіни, намокання меблів (м`який куток, комп`ютерний стіл). Кімната 12,0 кв. м., залито стелю 6,0 кв. м., намокання шпалери в 3 кв. м., намокання дивану. Кімната 7,8 кв. м., залито стелю 3 кв. м., намокання шпалери 3 кв. м., намокання шафи. Санвузол 1,2 кв. м, намокання стелі, стін, розбухли двері, у ванній намокання стелі, стін, деформитизація дверей 2,7 кв. м.
Згідно висновку експерта вартості відновлювальних ремонтно-будівельних робіт, складеного 11.08.2021року, розмір матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири АДРЕСА_1 , складає 22 264,16грн.
ОЦІНКА СУДУ
За ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Згідно з ч. 2 ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
В свою чергу, згідно з п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого права (реальні збитки).
Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача збитків. І якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Статтею 151 ЖК УРСР встановлено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити своїм коштом поточний і капітальний ремонти, а згідно з пунктом 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року №572, саме власник квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обслуговування.
З огляду на наведене, враховуючи, що відповідач, як власник, відповідає за належний стан та справність внутрішньо-квартирних мереж, а презумпція вини відповідача під час розгляду справи не спростована, суд приходить до висновку щодо наявності вини відповідача у залитті квартири АДРЕСА_1 , власником якої є позивач, та, як наслідок, наявності правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача 22 264,16 грн.
Аналізуючи надані докази, суд дійшов висновку, що факт спричинення збитків позивачу внаслідок залиття квартири з вини відповідача, як власнику квартири, з якої відбулося затоплення, знайшов своє підтвердження, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.
Згідно з правилами, викладеними в статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; у часники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ст.ст.76-81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для справи. Докази повинні бути належними, допустимими та достовірними. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
У відповідності до вимог ч.1 ст.80 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.
Частиною 1ст. 81 ЦПК України на сторін покладено обов`язок доказування і подання доказів. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку суд приходить до таких висновків.
Частина 3 ст.386 ЦК України передбачає, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Законом України «Про житлово-комунальні послуги» (ч.2 ст.21) передбачено обов`язок виконавця житлово-комунальних послуг забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньо будинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; сплачувати споживачу компенсацію за перевищення встановлених термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт у розмірі, визначеному договором або законодавством; вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг, зміною їх споживчих властивостей та перевищенням термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини.
Пунктом 2.1.4 Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженого Наказом державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005 року (далі - Правил) передбачено, що профілактичні огляди жилих будинків та їх конструктивних елементів здійснюються відповідними спеціалістами виконавця послуг відповідно до встановленої періодичності.
Профілактичне обслуговування будинків є складовою технічного обслуговування і полягає в усуненні дрібних несправностей елементів будинків з метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони всі судові витрати. Позивач сплатив судовий збір в розмірі 908,00грн., дані кошти слід стягнути з відповідача на користь позивача.
Згідно ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
До судових витрат також відносяться кошти, які сплачені позивачем за проведення експертного дослідження у розмірі 3500,00 грн., які слід стягнути з відповідача.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 264, 265, 273, 280, 282, 352, 354 ЦПК України, суд,
ВИРІШИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири, задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, завданої внаслідок залиттям квартири у розмірі 22 264,16 грн.(двадцять дві тисячі двісті шістдесят чотири гривні 16 копійок), витрати на проведення будівельно-технічного експертного дослідження у розмірі 3 500,00 грн. (три тисячі п`ятсот гривень 00 копійок) та судовий збір у розмірі 908,00 грн. (дев`ятсот вісім гривень 00 копійок).
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку та подано апеляційну скаргу до апеляційного суду Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 02.02.2024року.

Учасники справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ;

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована за адресою, встановлена судом : АДРЕСА_5 , проживає за адресою: АДРЕСА_6 .

СУДДЯ: Л.М. НЕРОДА