Справа № 761/4746/23
Провадження № 2/761/1969/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Волошина В.О.

при секретарі: Харечко О.В.

за участі:

представника позивачки: ОСОБА_1

третьої особи 1: ОСОБА_2

представника третьої особи 5: ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва питання про прийняття до розгляду зустрічного позову ОСОБА_4 , позовів третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_2 , поданих в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 в інтересах якої діють ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в м. Києві Державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в :

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

07 серпня 2023 року відповідачкою ОСОБА_4 в межах розгляду вказаної цивільної справи подано зустрічну позовну заяву, відповідно до якої остання просить суд:

-визнати за нею право на користування житловою площею 21,3 кв.м., що належить її батьку - ОСОБА_2 на праві часткової сумісної власності у кв. АДРЕСА_1 .

06 жовтня 2023 року ОСОБА_2 в межах розгляду вказаної цивільної справи подану позовну заяву третьої особи, що заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, відповідно до якої ОСОБА_2 просить суд:

-усунути перешкоди ОСОБА_2 з боку ОСОБА_5 , шляхом виселення її та ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 з кімнати площею 9,3 кв.м.;

-поділити майно, що перебуває у спільній сумісній власності ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , виділивши ОСОБА_2 кімнату площею 12,0 кв.м. та кімнату площею 9,3 кв.м., а ОСОБА_5 - кімнату площею 18,7 кв.м. Спільну сумісну власність на вказане житло припинити.

03 січня 2024 року на адресу суду засобами поштового зв`язку надійшла доповнена та уточнена позовна заява третьої особи, що заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_2 , відповідно до якої останній просить суд:

-усунути перешкоди ОСОБА_2 з боку ОСОБА_5 , шляхом виділення часток у спільній сумісній власності, виділивши ОСОБА_2 кімнату площею 12,0 кв.м. та кімнату площею 9,3 кв.м., а ОСОБА_5 кімнату площею 18,7 кв.м., припинивши право спільної сумісної власності;

усунути перешкоди ОСОБА_2 з боку ОСОБА_5 , шляхом виселення її, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 з кімнати площею 9,3 кв.м.Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 10 жовтня 2023 року вказану заяву залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків.

Під час вивчення матеріалів зустрічної позовної заяви ОСОБА_4 , позовів третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_2 , поданого в межах розгляду вказаної цивільної справи судом було встановлено, що останні подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177, 194 ЦПК України.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 25 січня 2024р. зустрічний позов ОСОБА_4 та позови третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_2 , поданих в межах розгляду вказаної цивільної справи залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання стороною ухвали.

15 лютого 2024р. на адресу суду надійшла виправлена редакція позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги ОСОБА_2 на виконання вимог ухвали суду від 25 січня 2024р.

Проте, заявником вимог зазначеної ухвали суду від 25 січня 2024р. у повній мірі виконано не було, а саме:

1.текст позовної заяви не містить конкретних чітких позовних вимог, а саме:

-не зазначено номер квартири/будинку у якому розташована кімната, назву вулиці, міста;

-не зазначено у чому саме полягають перешкоди, крім того суд звертав увагу ОСОБА_2 , що заявлена вимога в частині усунення перешкод, шляхом виселення ОСОБА_7 та ОСОБА_8 стосується не лише предмету спору між позивачем та відповідачем за первісним позовом, а й безпосередньо стосується та заявлена до третіх осіб, що є процесуально недопустим та не взаємопов`язаним із предметом спору в межах даної справи.

2.Не надано квитанції про сплату судового збору за звернення до суду із вимогою майнового характеру (поділ майна) у відсотковому співвідношенні до ціни позову. При цьому заявник зазначив, що сплатив судовий збір частково, просив відстрочити його сплату, проте суд вкотре зазначає, що, всупереч роз`ясненням, які містяться у пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати цивільних справах», третьою особою не наведено доводів і подано доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, про що було зазначено і в ухвалі суду від 25 січня 2024р. Доказів скрутного матеріального становища разом із виправленою редакцією позову ОСОБА_9 не надано.

3.Не враховано постанову Київського апеляційного суду м. Києва від 26 травня 2021 року, якою було вже вирішено усунути перешкоди ОСОБА_2 з боку ОСОБА_5 в користуванні вказаною кімнатою, відтак не уточнено зміст вимог з цього приводу.

19 лютого 2024р. на адресу суду надійшла виправлена редакція зустрічного позову ОСОБА_4 на виконання вимог ухвали суду від 25 січня 2024р.

Суд зазначає, що заявницею вимог зазначеної ухвали суду від 25 січня 2024р. у повній мірі виконано не було, з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що позивачкою за зустрічним позовом у суб`єктному складі учасників зазначено відповідачем ОСОБА_5 (позивачку за первісним позовом), проте відповідно до змісту заявленої вимоги, позивачка просить суд визнати за останньою право на користування житловою площею 21,3 кв.м., що належить її батьку - ОСОБА_2 на праві часткової сумісної власності у кв. АДРЕСА_1 . Тобто позивачкою фактично заявлено вимогу до ОСОБА_2 , але при цьому відповідачкою за зустрічним позовом позивачка зазначає ОСОБА_5 , що є процесуально недопустимим, оскільки вказана вимога не заявлена до позивачки за первісним позовом. Крім того, заявницею всупереч положенням ст. 193 ЦПК України не обґрунтовано, яким чином обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, з урахуванням того, що вимога заявлена до ОСОБА_2 , як і не наведено аргументів, як задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Разом з тим, ухвалою суду від 25 січня 2024р. позивачці за зустрічним позовом та третій особі 1 було роз`яснено порядок усунення недоліків.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України, передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З урахуванням викладеного, заяви необхідно визнати неподаними та повернути заявникам.

Крім того, суд роз`яснює, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Зустрічний позов ОСОБА_4 , позови третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_2 , поданих в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 в інтересах якої діють ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в м. Києві Державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням -визнати неподаними і повернути заявникам.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено законом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Повний текст ухвали суду складено 04 квітня 2024р.

Суддя: