Справа № 229/6590/23
Провадження № 2/229/222/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2024 р. Дружківський міський суд Донецької області в складі головуючого судді Фролової Н.М., за участю секретаря судового засідання Бочарової К.О., прокурора Рябіченко О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суд м. Дружківка в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом в.о. керівника Костянтинівської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), Очеретинської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, -

ВСТАНОВИВ:

В.о. керівника Костянтинівської окружної прокуратури Донецької області, який діє в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), Очеретинської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області, звернувся до суду з позовом, який згодом було уточнено та остаточно просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Очеретинської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області () шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення в сумі 160 412,00 гривень (сто шістдесят тисяч чотириста дванадцять гривень) 00 копійок, на рахунок, відкритий в Казначействі України (ЕАП) за наступними реквізитами: (UA1 005628, отримувач: Донецьке ГУК/Очеретинська СТГ/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37967785, код платежу 24062100 - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності).

В обґрунтування позову зазначено, що вироком Дружківського міського суду Донецької області від 25.07.2023 у справі № 229/3544/23, затверджено угоду про визнання винуватості, укладену 01 червня 2023 року між прокурором Авдіївського відділу Костянтинівської окружної прокуратури Донецької області Черноусовою Н.Г. та обвинуваченим ОСОБА_1 , у присутності його захисника Безрука С.В., за згодою представника потерпілого ОСОБА_2 , та визнано винним ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України та призначено йому узгоджене сторонами покарання. Вироком суду встановлено, що 12 травня 2023 року близько о 10 год. 00 хв., знаходячись за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_1 виник кримінально протиправний умисел, направлений на незаконне зайняття рибним добувним промислом. Таким чином, у заборонений час, 12.05.2023, взявши заборонені знаряддя для вилову риби - саморобні знаряддя, заздалегідь виготовлені ОСОБА_1 з металевих прутів та капронової ниткової сітки, циліндричної форми довжиною близько 54 см, діаметром - 30 см, в кількості двох штук з умовною назвою «кубарь», останній направився пішки до водного об`єкту розташованого на виїзді з с. Нетайлове в бік с. Уманського, Покровського району Донецької області, з координатами: 48.1118953, 37.5506312, на який поширюється весняно літня нерестова заборона на лов (добування) водних біоресурсів у 2023 році. Вказаний водний об`єкт має назву ставок, тип об`єкта гідрографії ставок, назва водотоку, на якому розташовано водний об`єкт річка ОСОБА_3 , басейн річки Вовча, суббасейн річка Самара, район річкового басейну річка Дніпро, комунальної форми власності Очеретинської селищної територіальної громади. Реалізуючи кримінально протиправний умисел, ОСОБА_1 , 12.05.2023 близько 10 год. 15 хв. підійшов до вищезазначеного водного об`єкту, установив наявні при ньому, заздалегідь підготовлені та принесені з собою заборонені знаряддя для вилову риби в кількості двох штук, прикріпивши їх до бетонної конструкції біля берегу з внутрішнього лівого боку, залишив ці знаряддя з метою незаконного вилову риби, після чого повернувся за місцем свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 . В подальшому 12.05.2023 близько 12 год. 30 хв. ОСОБА_1 , продовжуючи кримінально протиправний умисел, направлений на незаконне зайняття рибним добувним промислом, повернувся на вищезазначений водний об`єкт, де він попередньо залишив заборонені знаряддя для вилову риби, та побачив, що до вказаних заборонених знарядь потрапила риба. Після цього, ОСОБА_1 руками витягнув заздалегідь установлені ним заборонені знаряддя для вилову риби на поверхню бетонної конструкції, до якої вони були прикріплені, таким чином, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, здійснив незаконний вилов маломірної риби різного розміру та виду в загальній кількості 64 піт., а саме рибу виду карась сріблястий у кількості 7 шт., рибу виду окунь у кількості 46 шт., рибу виду верховодка (уклін) у кількості 9 шт., рибу виду тарань (плітка) у кількості 2 шт., які належать до водних біоресурсів, завдавши при цьому істотної шкоди у розмірі 160 412,00 гривень. У свою чергу, відповідно до висновку судової економічної експертизи від 24.05.2023 № СЕ-19/105-23/1620-ЕК, проведеної у ході досудового розслідування, розмір шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, а саме водному об`єкті на виїзді з с. Нетайлове в бік с. Уманського Донецької області з координатами: 48.1118953, 37.5506312, складеного відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209, підтверджується у загальній сумі 160 412,00 гривень. Вирок Дружківського міського суду Донецької області від 25.07.2023 у справі № 229/3544/23, в апеляційному порядку не оскаржувався, набрав законної сили 28.08.2023. Під час досудового розслідування вказаного вище кримінального провадження та судового розгляду, цивільний позов щодо відшкодування шкоди, завданої внаслідок неправомірних дій ОСОБА_1 не заявлявся, та питання щодо відшкодування шкоди в розмір 160 412,00 гривень завданої кримінальним правопорушенням залишилось не вирішеним. Водночас, відповідно до листів Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) від 15.08.2023 № 1-7-9/883-23 та Очеретинської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області від 15.08.2023 № 01- 27/4577, останні не звертались до суду із позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним зайняттям рибним добувним промислом. Таким чином, вказані уповноважені органи державної влади та місцевого самоврядування неналежним чином здійснюють захист інтересів держави, оскільки не користуються своїми правами та обов`язками передбаченими законодавством і до теперішнього часу не вжили жодних заходів щодо відшкодування заподіяної державі шкоди. Зазначене свідчить про наявність підстав для вжиття заходів представницького характеру прокурором. Несплата вказаних збитків в умовах дефіциту бюджетних коштів негативно впливає на поповнення державного та місцевих бюджетів і може призвести до невиконання програм, передбачених його витратною частиною, а тому є необхідність для звернення прокурора із позовною заявою до суду.

Прокурор в судовому засіданні підтримала позовні вимоги в повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві.

Представник позивача Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, просить позовні вимоги задовольнити.

Представник позивача Очеретинська селищна військова адміністрація Покровського району Донецької області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника позивача, позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Заяв та клопотань про розгляд справи без його участі або про відкладення судового засідання від відповідача на адресу суду не надходило. У встановлений ухвалою суду про відкриття провадження у справі строк відзив на позовну заяву відповідачем також не поданий.

Відповідно до ч.1 ст.280 Цивільного процесуального кодексу України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд, заслухавши прокурора, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Судом встановлено, що вироком Дружківського міського суду Донецької області від 25.07.2023 у справі № 229/3544/23, який набрав законної сили 28.08.2023 року, затверджено угоду про визнання винуватості, укладену 01 червня 2023 року між прокурором Авдіївського відділу Костянтинівської окружної прокуратури Донецької області Черноусовою Н.Г. та обвинуваченим ОСОБА_1 , у присутності його захисника Безрука С.В., за згодою представника потерпілого ОСОБА_2 , та визнано винним ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України та призначено йому узгоджене сторонами покарання. (а.с.18-24).

Вироком Дружківського міського суду Донецької області від 25.07.2023 у справі № 229/3544/23, який набрав законної сили 28.08.2023 року встановлено, що 12 травня 2023 року близько о 10 год. 00 хв., знаходячись за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_1 виник кримінально протиправний умисел, направлений на незаконне зайняття рибним добувним промислом. Таким чином, у заборонений час, 12.05.2023, взявши заборонені знаряддя для вилову риби - саморобні знаряддя, заздалегідь виготовлені ОСОБА_1 з металевих прутів та капронової ниткової сітки, циліндричної форми довжиною близько 54 см, діаметром - 30 см, в кількості двох штук з умовною назвою «кубарь», останній направився пішки до водного об`єкту розташованого на виїзді з с. Нетайлове в бік с. Уманського, Покровського району Донецької області, з координатами: 48.1118953, 37.5506312, на який поширюється весняно літня нерестова заборона на лов (добування) водних біоресурсів у 2023 році. Вказаний водний об`єкт має назву ставок, тип об`єкта гідрографії ставок, назва водотоку, на якому розташовано водний об`єкт річка ОСОБА_3 , басейн річки Вовча, суббасейн річка Самара, район річкового басейну річка Дніпро, комунальної форми власності Очеретинської селищної територіальної громади. Реалізуючи кримінально протиправний умисел, ОСОБА_1 , 12.05.2023 близько 10 год. 15 хв. підійшов до вищезазначеного водного об`єкту, установив наявні при ньому, заздалегідь підготовлені та принесені з собою заборонені знаряддя для вилову риби в кількості двох штук, прикріпивши їх до бетонної конструкції біля берегу з внутрішнього лівого боку, залишив ці знаряддя з метою незаконного вилову риби, після чого повернувся за місцем свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 . В подальшому 12.05.2023 близько 12 год. 30 хв. ОСОБА_1 , продовжуючи кримінально протиправний умисел, направлений на незаконне зайняття рибним добувним промислом, повернувся на вищезазначений водний об`єкт, де він попередньо залишив заборонені знаряддя для вилову риби, та побачив, що до вказаних заборонених знарядь потрапила риба. Після цього, ОСОБА_1 руками витягнув заздалегідь установлені ним заборонені знаряддя для вилову риби на поверхню бетонної конструкції, до якої вони були прикріплені, таким чином, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, здійснив незаконний вилов маломірної риби різного розміру та виду в загальній кількості 64 піт., а саме рибу виду карась сріблястий у кількості 7 шт., рибу виду окунь у кількості 46 шт., рибу виду верховодка (уклін) у кількості 9 шт., рибу виду тарань (плітка) у кількості 2 шт., які належать до водних біоресурсів, завдавши при цьому істотної шкоди у розмірі 160 412,00 гривень (а.с.18-19).

Як вбачається з висновку експерта від 24.05.2023 № СЕ-19/105-23/1620-ЕК, розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, а саме водному об`єкті на виїзді з с. Нетайлове в бік с. Уманського Донецької області з координатами: 48.1118953, 37.5506312, який зазначено у листі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області № 1-2-9/524-23 від 18.05.2023, складеного відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209, підтверджується у загальній сумі 160 412,00 гривень (сто шістдесят тисяч чотириста дванадцять гривень 00 копійок) (а.с.39-46).

Відповідно до ст.ст. 66, 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до вимог ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства України про охорону навколишнього природнього середовища тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну та кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Положеннями п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19, (в редакції на час виникнення правовідносин) забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лежу, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань.

Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Згідно з ч. 1 ст. 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» порушення вимог цього Закону тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність відповідно закону.

В силу вимог ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про місцеве самоврядування» система місцевого самоврядування включає: територіальну громаду; сільську, селищну, міську раду; сільського, селищного, міського голову; виконавчі органи сільської, селищної, міської ради.

Згідно з ст. 2 Закону України «Про місцеве самоврядування» місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Відповідно до вимог ч.1 ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Повноваження місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища встановлені в статтях 15, 19 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», до компетенції яких віднесено здійснення координації діяльності відповідних, спеціально уповноважених, державних органів управління в галузі охорони навколишнього природного середовища на їх території. Місцеві ради можуть здійснювати й інші повноваження відповідно до законодавства.

24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією РФ проти України Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово було продовжено.

Відповідно до ст. 21 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» обмеження прав територіальних громад на місцеве самоврядування згідно з Конституцією та законами України може бути застосоване лише в умовах воєнного чи надзвичайного стану.

На виконання Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Президентом України 30.03.2022 виданий Указ № 188/2022 про утворення Очеретинської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у разі утворення військової адміністрації населеного пункту (населених пунктів) Верховна Рада України за поданням Президента України може прийняти рішення про те, що у період дії воєнного стану та 30 днів після його припинення чи скасування: начальник військової адміністрації крім повноважень, віднесених до його компетенції цим Законом, здійснює повноваження сільської, селищної, міської ради, її виконавчого комітету, сільського, селищного, міського голови.

Верховною Радою України 3.11.2022 року прийнято постанову № 2703-ІХ «Про здійснення начальниками військових адміністрацій населених пунктів у Бахмутському, Волноваському, Покровському районах Донецької області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Отже, уповноваженим органом щодо управління майном комунальної власності та його раціонального використання, які знаходяться на території міської ради до комунальної власності територіальної громади є Очеретинська селищна військова адміністрація Покровського району Донецької області.

Відповідно до п. 2.2 Порядку казначейського обслуговування місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 23.08.2012 № 938, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України від 12.09.2012 за № 1569/21881, (в редакції від 07.02.2023) у процесі казначейського обслуговування коштів місцевих бюджетів органи Казначейства здійснюють в автоматизованому режимі розподіл платежів між рівнями місцевих бюджетів, розподіл інших платежів, що зараховуються до місцевих бюджетів згідно з вимогами Бюджетного кодексу України, закону про Державний бюджет України та рішенням місцевої ради про бюджет у розмірах, визначених законодавством, та перераховують розподілені кошти місцевих бюджетів за належністю.

Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Зазначена норма означає, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної селищної ради в користь зведеного бюджету, із якого органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні.

Так, відповідно до наказу Міністерства фінансів України віл 14.01.2011 № 11 «Про бюджетну класифікацію» затверджена класифікація доходів бюджету, зокрема, код класифікації доходів бюджету для грошових стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності 24062100.

Таким чином, грошові стягнення за шкоду, заподіяну державі внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, а саме водному об`єкті на виїзді з с. Нетайлове в бік с. Уманського Донецької області з координатами: 48.1118953, 37.5506312, відбулась на території Очеретинської селищної територіальної громади, яка перебуває під юрисдикцією Очеретинської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області.

Вимогами ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода і збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу, підлягають зарахуванню на рахунки фондів охорони навколишнього природного середовища відповідних рад.

Отже збитки, завдані внаслідок незаконного вилову риби на території Очеретинської селищної територіальної громади, у відповідності до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п. 7 ч. З ст. 29 та п. 4 ч. 1 ст. 69-1 БК України підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища відповідної об`єднаної територіальної громади, на території якої вчинено правопорушення, для подальшого перерозподілу у автоматичному режимі між бюджетами відповідних рівнів.

Згідно зі ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Відповідно до ст. 57 Закону України «Про тваринний світ», ст. 21 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» державний контроль у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, за провадженням рибогосподарської діяльності здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства.

Статтею 28 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 5.3. Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19, органи рибоохорони, що здійснюють охорону, відтворення і державний контроль використання водних живих ресурсів, відповідно до законодавства, мають право, зокрема подавати позови про відшкодування збитків і втрат, заподіяних підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів.

Згідно з п. 6.16 Положення про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.01.2012 № 26, Управління Державного агентства рибного господарства мають право самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Згідно з п. п. 1, 7 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України в:д 30.09.2015 № 895 (далі - Положення № 895), Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства. Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони).

Відповідно до вимог п.п. 2, 9 Положення № 895 Держрибагентство у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання.

Частиною 1 ст. 59 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, у тому числі належить контролювати додержання встановленого порядку обліку тварин та обліку їх використання; вимагати від фізичних та юридичних осіб усунення порушень законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу; пред`являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу.

Таким органом на території Донецької області є Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль).

Згідно п. 1 Положення № 895 Державне агентство меліорації та рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем.

Положенням про Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області, затвердженим наказом Державного агентства рибного господарства України від 15.07.2016 № 229 (у редакції наказу від 27.12.2019 № 504 (зі змінами)) (далі - Положення № 229), визначено, що Управління є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується (п. 1 Положення № 229).

Згідно з п. 5.3. Положення № 229 Управління забезпечує здійснення державного нагляду (контролю) у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів.

Отже, на Управління покладено повноваження щодо нагляду (контролю) за додержанням законодавства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства.

Крім того, п. 7.4. Положення № 229 визначено, що Управління має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Таким чином, у спірних правовідносинах компетентними суб`єктами владних повноважень щодо захисту зазначених інтересів держави виступають Очеретинська селищна військова адміністрація Покровського району Донецької області та Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль).

Згідно листа начальника Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) № 1-7-9/883-23 від 15.08.2023 року на теперішній час Донецький рибоохоронний патруль не має у розпорядженні інформації щодо сплати громадянином ОСОБА_1 матеріальної шкоди завданої рибному господарству у сумі 160412,00 грн. Донецький рибоохоронний патруль не звертався до суду з цивільним позовом до громадянина ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища у сумі 160412,00 грн., у зв`язку з відсутністю бюджетних асигнувань за кодом бюджетної класифікації 2800 для сплати судового збору передбаченому кошторисом на 2023 рік (а.с.28).

Згідно листа начальника Очеретинська селищна військова адміністрація Покровського району Донецької області № 01-27/4577 від 15.08.2023 року повідомляється, що шкода, яка встановлена вироком Дружківського міського суду у справі № 229/3544/23, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів гр. ОСОБА_1 , визнаного винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, селищній військовій адміністрації не відшкодувалась. До суду з позовом про стягнення шкоди з ОСОБА_1 не звертались. (а.с.36).

Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», та п. 7 ч. 3 ст. 29, п.7 ч. 2 ст. 69 Бюджетного кодексу України передбачено, що грошові стягнення за шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються до спецфондів Державного, обласного та місцевого (сільського, селищного, міського) бюджетів за місцем скоєння правопорушення. Відповідно до ст. 61 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно виконують відповідні місцеві бюджети згідно з Бюджетним кодексом. У ст. 62 вказаного закону передбачено, що держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком.

Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави.

Правовий висновок щодо застосування ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права (ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Так, за п. 76-77 зазначеної постанови Великої Палати Верховного Суду прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Згідно із п. 80 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 по справі № 912/2385/18 невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

У зв`язку із вищезазначеним, в даному випадку представництво інтересів держави в суді здійснюється прокурором, щоб інтереси держави не залишились незахищеними.

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог.

Згідно з ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню сума судового збору за позовними вимогами майнового характеру в розмірі 2684,00 грн.

Керуючись ст.ст.19, 58 Конституції України, ст. 1166 ЦК України, ст. 12, 13, 76-82, 89, 141, 258, 259, 263, 280-284, 287, 352 ЦПК України ст. 37, 47, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», суд,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Очеретинської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області () шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення в сумі 160 412,00 гривень (сто шістдесят тисяч чотириста дванадцять гривень) 00 копійок, на рахунок, відкритий в Казначействі України (ЕАП) за наступними реквізитами: (UA 0005628, отримувач: Донецьке ГУК/Очеретинська СТГ/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37967785, код платежу 24062100 - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності).

Стягнути з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн. 00 коп.

Повний текст рішення виготовлено 15 січня 2024 року.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя