"05" квітня 2024 р. Справа № 363/3965/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2024 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі, головуючої судді Дьоміної О.П., при секретарі Ходасевич Д.К., заявника ОСОБА_1 , представника АТ КБ «ПРИВАТБАНК» - адвоката Мусійченка Д.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород заяву адвоката Мусійченка Д.Л. про відвід судді Дьоміної О.П. від участі у розгляді заяви ОСОБА_1 про відстрочення виконання повороту виконання судових рішень у цивільній справі за №363/3965/15-ц, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває заява ОСОБА_1 про відстрочення виконання повороту виконання судових рішень у цивільній справі за №363/3965/15-ц.

Так, 03.04.2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаною заявою у якій просив відстрочити на один рік поворот виконання судових рішень у справі за №363/3965/15-ц (рішення Вишгородського районного суду Київської області від 23.09.2019 року, постанови Київського апеляційного суду від 06.07.2020 року, постанови Верховного суду від 23.02.2022 року).

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 03.04.2024 року вказану заяву прийнято до свого провадження та призначено до судового розгляду на 05.04.2024 року о 09 год. 00 хв.

05.04.2024 року на адресу суду надійшла заява представника АТ КБ «ПРИВАТБАНК» адвоката Мусійченка Д.Л. про відвід судді Дьоміної О.П., у якій останній, посилаючись на ст. 36 ч. 1 п. п. 4, 5 ЦПК України, зазначав, що у вказаній справі порушено порядок визначення судді для розгляду справи, оскільки наявні два протоколи автоматичного розподілу з різницею у 2 хвилини. Так, згідно вказаних протоколів, спочатку для розгляду вказаної заяви обрано головуючого суддю Рудюка О.Д., а в подальшому, згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу, для розгляду зазначеної заяви обрано головуючу суддю Дьоміну О.П., у зв`язку із зайнятістю судді ОСОБА_2 згідно табелю (заборона призначення перед «Відпустка менше 14 днів»). При цьому, між вказаними розподілами пройшло лише 2 хвилини. При повторному розподілі відносно головуючого судді Рудюка О.Д. зазначено примітку «Уже слухав цю справ», що свідчить про автоматичне його виключення від участі у розподілі, що є неправомірним відповідно до ст. 37 ЦПК України. Крім того, протокол повторного автоматизованого розподілу не містить посилання на відповідний наказ, щодо заборони призначення перед «Відпустка менше 14 днів». Також в матеріалах справи відсутнє вмотивоване розпорядження керівника апарату суду, яким передано справу для повторного автоматизованого розподілу. Адвокат вважає, що консультант суду за своїм бажанням, без відповідних розпоряджень, здійснила повторний автоматизований розподіл, штучно виключивши головуючого суддю Рудюка О.Д. з автоматизованого розподілу, чим грубо порушила Положення про автоматизовану систему документообігу. Також, на думку адвоката, суддею Дьоміною О.П. не належно повідомлено учасників справи, вони не мали часу для явки до суду та підготовки до участі у розгляді заяви, що викликає сумнів у неупередженості судді. А відтак ОСОБА_3 просив задовольнити відвід судді Дьоміної О.П. та постановити окрему ухвалу, якою звернутися до ДСА України щодо грубих порушень законодавства, допущених керівником апарату суду, для вжиття заходів щодо усунення умов та причин, які сприяли порушенню закону і відповідного реагування та притягнення винних до відповідальності.

В судовому засіданні адвокат Мусійченко Д.Л. заяву про відвід підтримав, посилаючись на викладені в ній підстави.

ОСОБА_1 проти заяви про відвід судді категорично заперечував, посилаючись на її необґрунтованість.

Треті особи: ОСОБА_4 та Національний банк України, до суду не прибули, будучи належним чином повідомлені телефонограмою, електронною поштою, повідомленням через засоби зв`язку, оголошенням на офіційному веб-сайті судової влади України, що розміщене не пізніше 24 годин до дати судового засідання, про дату, час і місце проведення засідання, жодних заяв чи клопотань до суду не спрямували.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України - неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. А відтак, суд вважає можливим розглянути вказану заяву за відсутності третіх осіб.

Вивчивши заяву про відвід, суд приходить до наступного:

У відповідності до ст. 40 ЦПК України - питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Частина 7 цієї статті наголошує, що питання про відвід вирішується невідкладно.

С уд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді, випливає зі змісту ч. 8 цієї статті. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Оскільки заява адвоката Мусійченка Д.Л. про відвід судді подана до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу, невідкладно.

Так, відповідності до вимог ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо, зокрема: було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 37 цього Кодексу.

Статтею 37 ЦПК України встановлені випадки недопустимості повторної участі судді в розгляді справи.

Адвокат Мусійченко Д.Л., звертаючись до суду з цією заявою, посилався на порушення порядку визначення судді для розгляду заяви ОСОБА_1 та на інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, а саме на неналежне повідомлення та формування правової позиції, сторони не мали часу для явки до суду та підготовки до участі в засіданні.

Так, судом встановлено, що дійсно відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 03.04.2024 року головуючим суддею для розгляду заяви ОСОБА_1 був визначений суддя Рудюк О.Д.

Далі, згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.04.2024 року, у зв`язку з іншими обставинами, які унеможливлюють участь судді Рудюка О.Д. у розгляді цієї справи, що може мати наслідком порушення строку розгляду, передбаченого відповідним процесуальним законом, відповідно до п. 2.3.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, вказану заяву передано для розгляду судді Дьоміній О.П. При цьому зазначено, що ОСОБА_2 уже слухав справу, зайнятість згідно табелю (заборона призначення перед «Відпустка менше 14 днів»).

Статтею 34 ч. 1 ЦПК України передбачено, що цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються одноособово суддею, який є головуючим і діє від імені суду, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 14. ЦПК України - у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів. Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Суд проводить розгляд судової справи за матеріалами у формах, визначених Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), передбачено ч. 9 цієї статті.

Несанкціоноване втручання в роботу Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та в автоматизований розподіл справ між суддями тягне за собою відповідальність, установлену законом. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система підлягає захисту із застосуванням комплексної системи захисту інформації з підтвердженою відповідністю. Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положення, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), розробляються Державною судовою адміністрацією України та затверджуються Вищою радою правосуддя після консультацій з Радою суддів України, випливає зі змісту частин 11-13 вказаної статті.

Відповідно до Положення Про автоматизовану систему документообігу, а саме п. 2.3.1 - розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ. При цьому визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Пункт 2.3.5 зазначає, що визначення суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється згідно з вимогами підпункту 2.3.3 пункту 2.3 цього Положення, Засад використання автоматизованої системи документообігу суду, а також з урахуванням дотримання правил поєднання судових справ.

Так, зі змісту пункту 2.3.3 слідує, що не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, що надійшли за три робочих дні до початку відпустки, якщо її тривалість становить менше 14 календарних днів.

Пункт 2.3.44 вказує на те, що раніше визначеному в судовій справі головуючому судді (судді-доповідачу) передаються також судові справи, за якими надійшли заяви (клопотання), пов`язані із виконанням судових рішень.

Таким чином, оскільки суддя Рудюк О.Д. розглядав справу за позовом ОСОБА_1 до АТ КБ «ПРИВАТБАНК», треті особи ОСОБА_4 та Національний Банк України, про стягнення коштів за договором банківського вкладу та зобов`язання вчинити певні дії, а саме - 20.03.2024 року ухвалою суду відмовив в задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення заяви про поворот виконання та про відстрочення виконання повороту виконання за судовим рішенням, а заяву АТ КБ «ПРИВАТБАНК» про поворот виконання рішення суду задовольнив, заява ОСОБА_1 , що надійшла до суду 03.04.2024 року, про відстрочення виконання повороту виконання за судовим рішенням (подана в порядку процесуальних питань, пов`язаних з виконанням судових рішень у цивільних справах та рішень інших органів (посадових осіб) Розділ VI ЦПК України), була спочатку розподілена раніше визначеному складу суду, головуючий суддя Рудюк О.Д., відповідно до п. 2.3.44 Положення Про автоматизовану систему документообігу, а далі, оскільки головуючому судді Рудюку О.Д., згідно наказу за №26в від 02.04.2024 року, головою суду надана відпустка з 08.04.2024 року по 11.04.2024 рік, терміном 4 календарних дні, відповідно до вимог п. 2.3.3 Положення Про автоматизовану систему документообігу, був здійснений повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, підставою якого стали інші обставини, що унеможливлюють участь судді у розгляді справи, що може мати наслідком порушення строку розгляду, передбаченого відповідним процесуальним законом (ст. 435 ЦПК України заява про відстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк).

Пункт 2.3.49 Положення зазначає, що повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями застосовується у випадках визначених законом, а також з метою заміни одного, декількох суддів, всього складу суду, збільшення складу суду в порядку, визначеному підпунктами 2.3.4, 2.3.23 цього Положення.

Зі змісту п. 2.3.50 Положення слідує, що винятково у разі, коли суддя (судді) у передбачених законом випадках не може (не можуть) продовжувати розгляд справи, невирішені судові справи передаються для повторного автоматизованого розподілу за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду (особи, яка виконує його обов`язки), що додається до матеріалів справи.

Пункт 2.3.52 положення зазначає, що за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду (особи, яка виконує його обов`язки) здійснюється повторний автоматизований розподіл судових справ у разі виявлення очевидних помилок в налаштуваннях автоматизованої системи діловодства суду при автоматизованому розподілі справ, що призвели до порушення порядку визначення судді (колегії суддів) для розгляду справи.

Електронний примірник такого розпорядження (додаток №7) вноситься до автоматизованої системи не пізніше наступного робочого дня, що настає після його підписання.

Із системного аналізу змісту зазначених пунктів вказаного Положення слідує, що необхідність винесення керівником апарату вмотивованого розпорядження для повторного автоматизованого розподілу судових спряв між суддями виникає винятково лише в певних випадках - для передачі невирішених судових справ у разі, коли суддя, у передбачених законом випадках не може продовжувати розгляд справи, у разі виявлення очевидних помилок в налаштуваннях автоматизованої системи діловодства суду при автоматизованому розподілі справ, а відтак посилання адвоката Мусійченка Д.Л. на відсутність вмотивованого розпорядження керівника апарату суду теж не приймається до уваги.

Таким чином, порушень порядку визначення судді для розгляду заяви ОСОБА_1 не встановлено, а відтак і відсутні підстави для задоволення клопотання щодо постановлення окремої ухвали, щодо звернення до ДСА України щодо грубих порушень законодавства, допущених керівником апарату суду, для вжиття заходів щодо усунення умов та причин, які сприяли порушенню закону і відповідного реагування та притягнення винних до відповідальності.

Що стосується посилання адвоката на інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді Дьоміної О.П., а саме на неналежне повідомлення та формування правової позиції, із-за чого сторони не мали часу для явки до суду та підготовки до участі в засіданні, суд зазначає наступне:

Відповідно до вимог ст. 435 ЦПК України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

При цьому відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України - суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

При цьому днем вручення судової повістки є, зокрема і день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи. Якщо повістку надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Частина 9 цієї статті зазначає, зокрема, що суд викликає або повідомляє у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Крім того, частина 11 цієї статті наголошує, що третя особа може викликатися до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Порядок публікації оголошень на веб-порталі судової влади України визначається Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Із системного аналізу вказаної норми слідує, що діючий ЦПК України розмежовує поняття судових викликів та судових повідомлень. В даному випадку, враховуючи порядок, передбачений ст. 435 ЦПК України, щодо розгляду заяви про відстрочення судового рішення, учасники справи були судом повідомлені завчасно.

Так, 03.04.2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаною заявою у якій просив відстрочити на один рік поворот виконання судових рішень у справі за №363/3965/15-ц.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 03.04.2024 року вказану заяву прийнято до свого провадження та призначено до судового розгляду на 05.04.2024 року о 09 год. 00 хв. В цей же день учасники справи були повідомлені судом про дату, час та місце розгляду заяви на 05.04.2024 року на 09 годину ранку.

Треті особи: ОСОБА_4 та Національний банк України, до суду не прибули, будучи належним чином повідомлені телефонограмою, електронною поштою, повідомленням через засоби зв`язку, оголошенням на офіційному веб-сайті судової влади України, що розміщене не пізніше 24 годин до дати судового засідання, про дату, час і місце проведення засідання, жодних заяв чи клопотань до суду не спрямували. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України - неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду заяви про відстрочення судового рішення по суті.

Заявник ОСОБА_1 , як і представник АТ КБ «ПРИВАТ БАНК» - адвокат Мусійченко Д.Л. приймають участь у судовому засіданні щодо розгляду заяви про відстрочення виконання повороту виконання за судовим рішенням, при цьому мали можливість та скористалися своїм право на надання суду відповідних заяв, клопотань, пояснень та заперечень, що в свою чергу свідчить про достатність часу для підготовки до участі в цьому судовому засіданні. Так, адвокат Мусійченко Д.Л. надіслав суду детальні та обґрунтовані заперечення проти заяви ОСОБА_1 , крім того за його заявою, що задоволена судом, приймає участь в даному судовому засіданні в режимі відеоконференції. Все це, на думку суду, свідчить про дотримання судом прав, свобод та інтересів учасників процесу і не може свідчити про обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Важливу роль у розробці критеріїв неупередженості (тобто безсторонності), як складової права на справедливий судовий розгляд відіграє практика Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ), у контексті якої повинна формуватися національна судова практика.

Стаття 6 ЄСПЛ відноситься до сфери цивільного судочинства. При цьому ключовими її положеннями є право кожного при визначенні його цивільних прав та обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним та безстороннім судом, створеним на підставі закону. Виходячи з наявної практики ЄСПЛ, можна констатувати, що він в цілому визначив концептуальні підходи до тлумачення ст. 6 ЄКПЛ, представивши не лише змістовні характеристики неупередженості, але й її суб`єктивні та об`єктивні компоненти.

Так, у справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві» повинні апріорно викликати в учасників цивільного процесу.

На підставі наведеного, обгрунтовано вивчивши мотиви заявленого відводу та відповідні їм матеріали справи, суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для задоволення заяви про відвід судді.

Керуючись ст. ст. 14, 34, 37, 40, 128, 435 ЦПК України, Положенням Про автоматизовану систему документообігу, суд-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника АТ КБ «ПРИВАТБАНК» адвоката Мусійченка Д.Л. про відвід судді - відмовити.

У задоволенні клопотання представника АТ КБ «ПРИВАТБАНК» адвоката Мусійченка про постановлення окремої ухвали, щодо звернення до ДСА України щодо грубих порушень законодавства, допущених керівником апарату суду, для вжиття заходів щодо усунення умов та причин, які сприяли порушенню закону і відповідного реагування та притягнення винних до відповідальності - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя: О.П. Дьоміна