СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-п/759/40/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2024 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Горбенко Н.О., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Київводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Київводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги.

07 грудня 2022 року судом винесено заочне рішення у справі, яким позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги задоволено.

29.03.2024 року на адресу суду від відповідача - ОСОБА_1 надійшла заява про перегляд заочного рішення, яка була направлена засобами поштового зв`язку 26.03.2024 року.

У відповідності до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 01.04.2024 року визначено головуючу суддю Горбенко Н.О.

Заяву передано судді 01.04.2024 року.

Дослідивши подану заяву та додані до неї матеріали, суд дійшов наступного.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У поданій заяві відповідач ОСОБА_1 не заявляє клопотання про поновлення строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення.

Судом винесено заочне рішення у справі 07 грудня 2022 року, ОСОБА_1 направив до суду заяву про перегляд заочного рішення 26.03.2024 року, тобто майже через півтора року.

П. 3 ч. 2 ст. 285 ЦПК України встановлює, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

Окреслену вимогу ОСОБА_1 не виконав, не навів обставин, які б свідчили про поважність його неявки у судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

Таким чином, ОСОБА_1 має навести аргументи щодо поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Форма і зміст заяви про перегляд заочного рішення передбачена статтею 285 ЦПК України.

Перевіряючи заяву відповідача на відповідність вимогам, передбаченим у вказаній статті, суд встановив наступні недоліки.

Ч. 7 ст. 285 ЦПК України визначено, що до заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.

Також суд звертає увагу, що за подання заяви про перегляд заочного рішення сплачується судовий збір.

Ч. 6 ст. 285 ЦПК України вказує, що до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

ОСОБА_1 вказує, що звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Щодо цього суд зазначає наступне.

Згідно із пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Статтею 22 цього Закону визначено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначений у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Питання щодо звільнення учасників бойових дій, постраждалих учасників Революції Гідності, Героїв України від сплати судового збору, розглядалося Великою Палатою Верховного Суду у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19). За результатом розгляду вказаної справи прийнято постанову від 09 жовтня 2019 року.

ОСОБА_1 є відповідачем у справі про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги.

Суд вважає, що дана позовна заява не зачіпає порядку та обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.

Отже, ОСОБА_1 має сплатити судовий збір на загальних підставах та надати оригінал квитанції про сплату судового збору, відповідно до ставок встановлених Законом України «Про судовий збір».

Законом України «Про судовий збір» у ч. 2 ст. 4 встановлено, що за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Для встановлення ставки судового збору за подання заяви про перегляд заочного рішення, яка подана фізичною особою, необхідно звернутись до положень Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік». Відповідно до ст. 7 зазначеного закону, з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривні.

Отже, 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 605,6 грн.

Таким чином, за подання заяви про перегляд заочного рішення відповідач має сплатити судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп. та надати суду відповідні докази його сплати.

Отже, відповідач ОСОБА_1 має усунути недоліки заяви про перегляд заочного рішення, які були визначені судом.

За положеннями ч. 8 ст. 285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Додатково вважає за необхідне роз`яснити, що у випадку повернення заяви це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Київводоканал» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків, який становить 10 (десять) днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.О. Горбенко