ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-з/803/190/24 Справа № 216/1685/21 Суддя у 1-й інстанції - Кузнецов Р.О. Суддя у 2-й інстанції - Бондар Я. М.
УХВАЛА

04 квітня 2024 року м.Кривий Ріг

Суддя судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду Бондар Я.М., ознайомившись із заявою відповідача ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Дніпровського апеляційного суду від 17 січня 2023 року у цивільній справі №216/1685/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Сітісервіс-КР» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 17 січня 2024 року відмовлено в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 грудня 2023 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 грудня 2023 року, якою повернуто заяву про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення від 21.04.2022 року у зазначеній вище справі, залишено без руху та надано скаржнику скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Відповідач ОСОБА_1 подав до суду апеляційної заяву про роз`яснення судового рішення, а саме ухвали Дніпровського апеляційного суду від 17 січня 2024 року.

В обґрунтування заяви зазначено, що ухвала є незрозумілим для нього рішенням, що ускладнює його реалізацію, так як вимога апеляційного суду щодо сплати ним судового збору за подання апеляційної скарги розрахована від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, до числа яких він не відноситься, що підтверджено копією його пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 серії НОМЕР_2 , яке було надано суду апеляційної інстанції в якості доказу його правового статусу особи, яка втратила працездатність. Вказує, що за ухвалою суду він має сплатити судовий збір у розмірі 3028 грн., розрахований від прожиткового мінімуму, в той час, коли встановлений законом розмір його прожиткового мінімуму як особи, яка втратила працездатність становить 2361 грн., який менше на 667 грн., що викликає суперечки щодо джерел та порядку компенсації йому відповідних його додаткових судових витрат у розмірі 133,40 грн. (667*0,2) в умовах відсутності, визначених Законом України «Про судовий збір» пільг особам, які втратили працездатність. Зазначає, що в ухвалі відсутні відповідні посилання на приписи Закону України «Про судовий збір» чи інших Законів України, які визначають порядок сплати ним судового збору, як особою, що втратила працездатність, а лише наявні посилання на приписи п.п.9 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», що стосується сплати судового збору тільки працездатними особами, до яких він немає відношення.

Згідно статті 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Як роз`яснено в пункті 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року "Про судове рішення у цивільній справі", роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

При цьому, у заяві про роз`яснення рішення повинно зазначатися, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Суд зазначає, що роз`ясненню підлягають судові рішення у разі, якщо без такого роз`яснення їх тяжко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання рішення внаслідок неясності його резолютивної частини. Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні його змісту. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання судового рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст судового рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина судового рішення має відповідати його резолютивній частині.

Також, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання, тобто таке судове рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його нерозуміння під час виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому його суть і не торкаючись питань, які не були предметом розгляду.

Зміст статті 271 ЦПК вказує на те, що роз`ясненню підлягає рішення, яке має виконуватись як у добровільному порядку, так і примусово. Головною підставою для подання заяви про роз`яснення рішення суду є його незрозумілість, що ускладнює виконання рішення.

Враховуючи, що рішення суду та судове рішення не є тотожними поняттями, законодавець допускає можливість роз`яснення саме рішення суду, а не ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Таким чином, ухвала суду про залишення апеляційної скарги без руху, про роз`яснення якої подано заяву, не підлягає роз`ясненню у порядку ст.271 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 269, 271, 381 ЦПК України, Дніпровський апеляційний суд,

УХВАЛИВ

В задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Дніпровського апеляційного суду від 17 січня 2023 року у цивільній справі №216/1685/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Сітісервіс-КР» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному поряду безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 04 квітня 2024 року.

Суддя: