КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер апеляційного провадження: 22-ц/824/8506/2024 Головуючий в суді 1 інстанції Ольшевська І.О.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2024 року м. Київ

Справа №760/26118/20

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.

суддів Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.

перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та Адвокатського бюро «Любаренко та Партнери» на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 29 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Адвокатського бюро «Любаренко та Партнери», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Приватне підприємство «ЮС-Центр», Рада адвокатів міста Києва, ОСОБА_4 про захист часті, гідності та ділової репутації,

встановив:

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 29 січня 2024 року залишено без задоволення позов у даній справі.

Витрати позивача у зв`язку із відмовою в позові залишеноза нею по фактично понесеним.

У задоволенні заяви про стягнення витрат на правову допомогу відповідача 2 ОСОБА_2 відмовлено.

У задоволенні заяви про стягнення витрат на правову допомогу відповідача 3 ОСОБА_2 відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням, 19 лютого 2024 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надіслали апеляційну скаргу безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Перевіривши зміст апеляційної скарги, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає поверненню скаржникам з наступних підстав.

Згідно із ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів, юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до пунктів 2, 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Згідно п.1 ч. 2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовіснокористуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається; перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Відповідно до ч. 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц, провадження № 14-92цс19 зроблено висновок, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників. Велика Палата Верховного Суду переконана, що використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої етапі 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див.: ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року (Duringcr and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

У поданій апеляційній скарзі відповідачі, оскаржуючи рішення суду в частині судових витрат, повідомляють про зневажливе ставлення ОСОБА_5 до учасників справи, суддів, судової гілки влади загалом, при цьому вживаючи грубу нецензурну лексику, лайливі слова та зневажливі висловлювання, які не притаманні до написання ділових документів.

Таким чином, використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики у апеляційній скарзі на рішення суду є виявом очевидної неповаги до суду та учасників справи, а тому суперечить завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами.

Згідно з ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити цю скаргу без розгляду або повернути скаргу.

За таких обставин, Київський апеляційний суд визнає подання апеляційної скарги, в якій використовується нецензурна лексика, виявом неповаги до суду та зловживанням процесуальними правами, у зв`язку із чим її необхідно повернути скаржникам.

Згідно з п.3 ч. 1 ст. 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду апеляційної інстанції про повернення апеляційної скарги.

Керуючись статтями 2, 43, 44, 263, 356, 357 ЦПК України,

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та Адвокатського бюро «Любаренко та Партнери» на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 29 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Адвокатського бюро «Любаренко та Партнери», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Приватне підприємство «ЮС-Центр», Рада адвокатів міста Києва, ОСОБА_4 про захист часті, гідності та ділової репутації- повернути скаржникам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її складення.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Кирилюк Г.М.

Рейнарт І.М.