01.04.2024 Справа № 756/3844/24
Ун.№756/3844/24
Пр.№2/756/2608/24
У Х В А Л А

01 квітня 2024 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Майбоженко А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, через свого представника звернувся до суду з позовом до відповідачки про зменшення розміру аліментів, в якому просить зменшити розмір аліментів, що утримуються з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання доньки ОСОБА_3 в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходів), але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, згідно судового наказу від 29.04.2020 року у справі №363/1072/20 на 1/8 частини всіх видів заробітку (доходів), але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За приписами ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання позовної заяви не майнового характеру фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто на день звернення ця сума складає 1211,20 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Одночасно з позовною заявою, представником позивача до суду подано клопотанням про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Вимоги заявленого клопотання представник позивача обґрунтовує тяжким фінансовим становищем, оскільки у ОСОБА_1 були відсутні доходи у 2023 році та відповідно до посвідчення серії НОМЕР_1 він є батьком багатодітної сім`ї.

З посиланням на приписи статті 8 Закону України «Про судовий збір», просить звільнити позивача від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Вирішуючи клопотання позивача про звільнення позивача від сплати судового збору, суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Виходячи із правового аналізу норм права, які регламентують дані правовідносини, звільнення від сплати судового збору є мірою, яка застосовується за наявності тих обставин, коли судом встановлено документально підтверджену майнову неможливість сплати особою судового збору ні на даний час, ні в майбутньому, до ухвалення судового рішення. У інших випадках є можливим відстрочення, розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру, за наявності документально підтверджених обставин скрутного майнового стану сторони.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64)).

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Додані до клопотання про звільнення від сплати судового збору відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2023 рік, та посвідчення, що позивач є батьком багатодітної сім`ї у повній мірі не відображають майнового стану ОСОБА_1 та не підтверджують відсутності коштів для сплати судового збору на момент подання позовної заяви.

Такими документами, наприклад, можуть бути довідки з служби соціального захисту, довідки про відсутність майна та майнових прав, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо.

Оскільки надані позивачем відомості не підтверджують, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору в сумі 1211,20 грн., суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про звільнення позивача від судового збору.

Позовна заява містить вимоги не майнового характеру, за яку відповідно потрібно сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн, а тому позивачу необхідно надати доказ про сплату ним такого судового збору, у вказаній сумі на наступні реквізити: Отримувач коштів УК у Оболон.р-ні/Оболон.р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38002491, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувачаUA0026006, Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Оригінал квитанції про сплату судового збору потрібно надати суду.

Згідно ст.185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач, відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Додатково суд роз`яснює, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Враховуючи наведене, вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів - залишити без руху, встановивши позивачу десятиденний строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали, який рахувати з дня отримання її копії.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Майбоженко