РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/2067/23

Провадження № 2/293/113/2024

15 січня 2024 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді Проценко Л.Й.

секретаря судового засідання Ничипорук Н.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смтЧерняхів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог

11.12.2023 ОСОБА_1 звернулась до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позовній заяві позивач просить суд встановити факт родинних відносин за ступенем спорідненості двоюрідний дід двоюрідна онука між ОСОБА_2 двоюрідний дід, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Свидя, Житомирського району (раніше Черняхівського) Житомирської області та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 двоюрідна онука. Також позивач просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті двоюрідного діда ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її двоюрідний дід ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить право на земельну частку (пай), на яку він мав право, оскільки за життя був членом реформованого КСП «Дружба» Видиборської сільської ради Черняхівського району та включений до списку громадян членів вказаного КСП, які мають право на земельну частку (пай). ОСОБА_2 отримав сертифікат на земельну частку (пай), однак він втрачений за невідомих обставин. За життя ОСОБА_2 не встиг отримати державний акт на право власності на земельну ділянку.

Після смерті двоюрідного діда позивач є спадкоємицею п`ятої черги права на спадкування за законом. При зверненні позивача з заявою до нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину після двоюрідного діда ОСОБА_2 позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії та надано роз`яснення про необхідність підтвердження родинних відносин між нею та ОСОБА_2 через відсутність свідоцтва про народження ОСОБА_3 рідного брата ОСОБА_4 і діда позивача; а також про необхідність визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Під час збору документів з`ясувалось, що свідоцтво про народження рідного діда позивача ОСОБА_3 втрачене, а в Державному архіві Житомирської області відсутня крига реєстрації народжень за 1936 рік, тому отримати дані актового запису про народження ОСОБА_3 неможливо. За вказаних обставин позивач не має можливості підтвердити факт родинних відносин між нею та двоюрідним дідом ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У встановлений законом 6 місячний строк позивач не зверталась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки на час відкриття спадщини їй було лише 10 років і ще була жива її мати ОСОБА_2 . Позивачці не було відомо, що мама не вступила у спадщину після смерті дядька, крім того їй не було відомо про наявність спадкового майна. Про наявність спадкового майна після смерті ОСОБА_2 їй стало відомо лише влітку 2023 року від представника підприємства, яке обробляє землі, в селі, де проживали її двоюрідний дід та рідні дідусь та бабуся. ЇЇ рідні дідусь, бабуся та мати померли. Спадкова справа після смерті її двоюрідного діда ОСОБА_2 не заводилась.

В зв`язку з цим, позивач просить суд встановити факт родинних відносин між нею та ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати поважною причину пропуску нею строку для подачі заяви про прийняття спадщини після його смерті та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

ІІ. Процедура та позиції сторін

Ухвалою від 14.12.2023 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження в цивільній справі та призначив справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання суд призначив на 09:30 год. 15.01.2024 (а.с.27).

15.01.2024 сторони в підготовче судове засідання не з`явились.

05.01.2024 до суду надійшла заява представника відповідача Черняхівської селищної ради начальника юридичного відділу Войтович І.П., в якій вона просить розгляд справи проводити за відсутності представника селищної ради. Щодо рішення покладається на розсуд суду (а.с.30-31).

15.01.2024 від адвоката позивача Костюченко Н.С., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії АМ №1072372 від 07.12.2023, надійшла до суду заява, в якій вона просить розгляд справи проводити без її участі та без участі позивача. Позовні вимоги підтримує та просять їх задовольнити (а.с.32).

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до вимог ч.3 ст.200 ЦПК України суд ухвалює рішення в підготовчому судовому засіданні у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно вимог ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи ту обставину, що відповідач не заперечує щодо задоволення позовних вимог позивача, суд розцінює вказану заяву як таку, що не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, та вважає за можливе винести рішення з підготовчого судового засідання у відсутності сторін, на підставі наявних у матеріалах справи доказів.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 . Її батьками є ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 та копією паспорта позивача (а.с.10, 8).

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_8 серії НОМЕР_2 від 26.02.1965 та про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 від 02.08.1986 мати позивача ОСОБА_7 до укладення шлюбу мала прізвище ОСОБА_9 . ЇЇ батьком був ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (повторно) серія НОМЕР_4 від 04.08.2023 (а.с.11, 13).

ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 померла (а.с.12).

Згідно свідоцтва про смерть (повторно) серії НОМЕР_5 від 04.08.2023 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Свидя Черняхівського району Житомирської області (а.с.9).

Відповідно до архівної довідки державного архіву Житомирської області від 21.07.2023 № Н-2909/04 ОСОБА_10 (так у документі) народився ІНФОРМАЦІЯ_7 . Батько: ОСОБА_11 35 років, українець; мати ОСОБА_12 (так у документі), 33 роки, українка (а.с.14).

Згідно повідомлення державного архіву Житомирської області від 31.07.2023 № Н-2908/04 книга реєстрації актових записів про народження по с.Свидя Потіївського району за 1936 рік на зберігання до Державного архіву Житомирської області не надходила, тому підтвердити дату народження ОСОБА_3 неможливо (а.с.16).

Відповідно до виписки із по господарських книг Видиборської сільської ради Черняхівського району Житомирської області виданої Видиборським старостинським округом виконавчого комітету Черняхівської селищної ради №26 від 22.08.2023 за 1947-1963 роки вбачається, що членами сім`ї ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_8 були:

дружина ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_9 ;

син ОСОБА_3 , 1936 р.н.;

дочка ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_10 ;

син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ;

син ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_11 ;

син ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_12 (а.с.15).

Згідно довідки Видиборського старостинського округу Черняхівської селищної ради Житомирського району №254 від 15.08.2023 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 . За даною адресою за шість місяців до дня смерті, на день смерті спадкодавця та в шестимісячний термін після його смерті, ніхто не був зареєстрований і не проживав (ас.с.17).

Із повідомлення головного управління держгеокадастру у Житомирській області №992/30-23 від 14.09.2023 ОСОБА_2 включений в уточнений список громадян, членів колективного сільськогосподарського підприємства «Дружба» Черняхівського району Житомирської області за №222. В книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) на ім`я ОСОБА_2 за №196 від 15.03.2000 зареєстровано сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ЖТ №0313197 та наявний підпис про отримання вище вказаного сертифіката (а.с.18).

Відповідно до експертного висновку українського бюро лінгвістичних експертиз №056/956-m особові імена ОСОБА_16 (свідоцтво про народження ОСОБА_8 , запис «батько ОСОБА_3 » та « ОСОБА_16 » (свідоцтво про смерть (повторно), запис ОСОБА_3 попри розбіжності в документах наданих для експертизи, а також в інших документах зазначеної особи є ідентичними.

Також попри розбіжності в документах є ідентичними імена по батькові « ОСОБА_17 » (свідоцтво про народження ОСОБА_8 , запис мати ОСОБА_18 ) та « ОСОБА_19 » (свідоцтво про смерть запис ОСОБА_18 ; державний акт на право власності на земельну ділянку, запис ОСОБА_18 (виправлено ОСОБА_17 ) (а.с.19).

Постанова державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області Пилипчука В.І. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.09.2023 свідчить про те, що ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на сертифікат на право на земельну частку (пай) після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Причиною відмови є те, що ОСОБА_1 у визначений законом строк не прийняла спадщину та не подала документів, які підтверджують її родинні стосунки із спадкодавцем (а.с.20).

Із витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №74092418 встановлено, що спадкова справі після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 не заводилась (а.с.21).

ІV. НАЦІОНАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ

Спірні правовідносини регулюються нормами цивільного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст.315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти родинних відносин між фізичними особами, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Встановлення такого факту в даному випадку необхідне заявниці для оформлення спадкових прав.

Пленум Верховного Суду України у пункті 7 своєї постанови «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995 роз`яснив, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Справи про встановлення факту при наявності спору, судовому порядку в окремому провадженні не підлягають.

Судом встановлено, що позивачка звернулась до суду в порядку позовного провадження з позовними вимогами про встановлення факту родинних відносин та про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст.1270 встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Стаття 1272 ЦК України визначає наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, відповідно до якої якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Як стверджує позивач в позовній заяві шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті двоюрідного діда вона пропустила з тих причин, що на час смерті діда вона була неповнолітньою і їй не було відомо про те, чи прийняла її мати спадщину після його смерті. Мати позивачки ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 і на час смерті їй не було відомо про наявність спадкового майна у ОСОБА_2 . Неповнолітній вік позивача, смерть близьких родичів, відсутність будь яких документів на спадкове майно є причинами пропуску нею строку для прийняття спадщини.

Позиція Верховного суду у постанові від 16.08.2023, справа №758/13293/18 свідчить про те, що вказані причини, такі як тяжкий стресовий стан спричинений втратою близьких людей та неповнолітній вік позивачки на момент смерті діда є достатніми правовими підставами для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.

Дослідивши матеріали справи та відповідні правовідносини, судом встановлено та підтверджується матеріалами справиь те, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Свидя Черняхівського району Житомирської області мав рідного брата ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 в с.Свидя Черняхівського району Житомирської області. ОСОБА_3 є рідним дідом ОСОБА_1 . Отже, позивачка ОСОБА_1 є двоюрідною онукою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась. Позивач є спадкоємцем п`ятої черги права на спадкування за законом та у встановлений законодавством строк не прийняла спадщину після смерті двоюрідного діда. Інші спадкоємці, у тому числі й ті, які мають право на обов`язкову частку у спадщині за законом та в установленому порядку прийняли спадщину чи мають намір її прийняти відсутні. Спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заведена. Тобто, надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не порушить права та свободи інших осіб.

Виходячи з вищенаведеного, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

VІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ МІЖ СТОРОНАМИ

Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Враховуючи те, що жодним рішенням відповідача права позивача не порушені та позивач не просить стягнути з відповідача понесені нею судові витрати, суд залишає судові витрати понесені позивачем за нею, та вважає за можливе не стягувати їх з відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1269, 1270 , 1272 ЦК України, ст.ст. 2, 12, 13, 18, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-284, 293, 315, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов задовольнити повністю.

Встановити факт родинних відносин, за ступенем спорідненості: двоюрідний дід двоюрідна онука між ОСОБА_2 двоюрідний дід, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Свидя, Черняхівського району Житомирської області та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 двоюрідна онука.

Визнати поважними причину пропуску строку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 після смерті двоюрідного діда ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Свидя, Черняхівського району Житомирської області та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після його смерті терміном на 2 (два) місяці з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повний текст рішення не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Відомості про сторін по справі.

Позивач:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Місце проживання: АДРЕСА_2 ;

Паспорт серія № НОМЕР_7 виданий 04.11.2021 органом 1833.

Відповідач:

Черняхівська селищна рада Житомирського району Житомирської області.

Код .

Місце знаходження: вул.майдан Рад, 1, смт Черняхів, Житомирський район, Житомирська область, 12301.

Головуюча суддя Людмила ПРОЦЕНКО