Справа № 128/2786/20
УХВАЛА

Іменем України

22 січня 2024 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області у складі:

судді Карпінської Ю.Ф.,

за участі секретаря Дусанюк Н.О.

за відсутності учасників справи,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Стрижавської селищної ради, Відділу у Вінницькому районі Головного Управління держгеокадастру у Вінницькій області, ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державне підприємство «Вінницький науково-дослідний інститут землеустрою», державний нотаріус Вінницької районної державної нотаріальної контори Гречко Жанна Борисівна, про визнання протиправним і скасування рішення про надання безоплатно у приватну власність земельної ділянки, визнання недійсним державного акта на право власності на земельну ділянку та частково недійсним свідоцтва про право на спадщину,

УСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебуває вищезазначена цивільна справа.

Ухвалою судді Вінницького районного суду Вінницької області від 19.10.2020 заяву ОСОБА_1 про забезпечення доказів по справі № 128/2786/20 повернуто заявнику.

Ухвалою судді Вінницького районного суду Вінницької області від 28.10.2020 відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою судді Вінницького районного суду Вінницької області від 05.11.2020 заяву ОСОБА_1 про забезпечення доказів повернуто заявнику.

16.11.2020 від представника Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області надійшов відзив на позовну заяву.

11.12.2020 від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Якименка О.О. надійшов відзив на позовну заяву.

01.02.2021 представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Якименко О.О. подав до суду заяву про застосування позовної давності.

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 29.06.2021 задоволено заяву ОСОБА_1 про витребування доказів; витребувано у державного нотаріуса Вінницької районної державної нотаріальної контори Гречко Жанни Борисівни копію спадкової справи, заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , який проживав за адресою: АДРЕСА_1 .

06.07.2021 на виконання вимог ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 29.06.2021 з Вінницької районної державної нотаріальної контори надійшов лист від 06.07.2021 № 1009/01-16, з якого убачається, що відповідно до Спадкового реєстру, спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 заведена Першою вінницькою державною нотаріальною конторою, тому надати її копію немає можливості.

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 19.08.2021 задоволено заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Деркача В.Г. про витребування доказів; витребувано з Першої вінницької державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , який проживав за адресою: АДРЕСА_1 .

27.08.2021 на виконання вимог ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 19.08.2021 з Вінницької районної державної нотаріальної контори надійшов лист від 26.08.2021 № 1367/01-16 разом з копією спадкової справи до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 .

30.08.2021 на виконання вимог ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 19.08.2021 з Першої вінницької державної нотаріальної контори надійшов лист № 1787/02-14, відповідно до якого спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 не заводилась.

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 28.10.2021 закрито підготовче провадження у цивільній справі № 128/2786/20 та призначено справу до судового розгляду в порядку загального позовного провадження.

В судовому розгляді неодноразово оголошувалася перерва.

В судові засідання 04.12.2023 та 25.12.2023 ні позивач, ні її представник не з`явилися, хоч повідомлялися про дату, час та місце продовження судового розгляду в установленому законом порядку.

В судове засідання 22.01.2024 позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Деркач В.Г. знову не з`явилися, хоч повідомлялися про дату, час та місце продовження судового розгляду в установленому законом порядку, причини неявки суд не повідомили, будь-яких заяв чи клопотань до суду не подавали. В матеріалах даної справи відсутні заяви позивача чи її представника про розгляд справи без їхньої участі.

Інші учасники справи в судове засідання 22.01.2024 також не з`явилися, хоч повідомлялися про дату, час та місце продовження судового розгляду в установленому законом порядку.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Якименко О.О. попередньо через електронну пошту суду подав заяву, у якій просить розглянути справу за відсутності відповідача ОСОБА_2 та її представника, просить взяти до уваги письмовий виступ та відмовити в задоволенні позову.

В матеріалах справи наявні заява представника Стрижавської селищної ради про розгляд справи без участі представника Стрижавської селищної ради, у вирішеннні справи покладаються на розсуд суду; клопотання представника Головного Управління держгеокадастру у Вінницькій області про розгляд справи без участі їхнього представника, просять відмовити у задоволенні позовних вимог;заява представника ДП «Вінницький науково-дослідний інститут землеустрою» про розгляд справи без участі представника ДП «Вінницький науково-дослідний інститут землеустрою», у вирішеннні справи покладаються на розсуд суду; заява представника Вінницької районної державної нотаріальної контори про проведення усіх судових засідань без участі представника нотаріальної контори, у вирішеннні справи покладаються на розсуд суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає за можливе провести судове засідання 22.01.2024 за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Оглянувши матеріали цивільної справи № 128/2786/20, суд дійшов такого висновку.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Згідно зі статтею 128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно. Судова повістка надсилається разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Статтею 130 ЦПК України передбачено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії. У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення. Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

Позивач має бути належно і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого (відразу після першого) судових засідань, в які він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30.09.2020 (справа № 759/6512/17), від 07.12.2020 (справа № 686/31597/19), від 20.01.2021 (справа № 450/1805/18), від 28.03.2023 (справа № 711/7486/19).

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2023 (справа № 9901/278/21).

У справі «Цихановський проти України» (рішення від 06.09.2007) ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Згідно зі статтями 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11.03.2021 (справа № 558/9/18).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України» від 16.02.2017).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24.04.2019 (справа № 757/23967/13-ц).

Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що безпідставне відкладення розгляду справи призводить до тяганини і порушення встановлених законом строків розгляду цивільних справ.

Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Деркач В.Г. в судові засідання неодноразово не з`являлися. Провадження у даній справі відкрито ще 28.10.2020. Тому, враховуючи викладене, позовну заяву ОСОБА_1 до Стрижавської селищної ради, Відділу у Вінницькому районі Головного Управління держгеокадастру у Вінницькій області, ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державне підприємство «Вінницький науково-дослідний інститут землеустрою», державний нотаріус Вінницької районної державної нотаріальної контори Гречко Жанна Борисівна, про визнання протиправним і скасування рішення про надання безоплатно у приватну власність земельної ділянки, визнання недійсним державного акта на право власності на земельну ділянку та частково недійсним свідоцтва про право на спадщину слід залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача та її представника, які належним чином повідомлені про день, час та місце судового розгляду.

Частиною другою статті 257 ЦПК України передбачено, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 247, 257, 260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Стрижавської селищної ради, Відділу у Вінницькому районі Головного Управління держгеокадастру у Вінницькій області, ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державне підприємство «Вінницький науково-дослідний інститут землеустрою», державний нотаріус Вінницької районної державної нотаріальної контори Гречко Жанна Борисівна, про визнання протиправним і скасування рішення про надання безоплатно у приватну власність земельної ділянки, визнання недійсним державного акта на право власності на земельну ділянку та частково недійсним свідоцтва про право на спадщину залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача та її представника в судове засідання.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ Юлія КАРПІНСЬКА