Номер апеляційного провадження 22-з/824/226/2024
Головуючий у суді першої інстанції О. М. Букіна
Суддя - доповідач у суді апеляційної інстанції Л. Д. Поливач
У Х В А Л А

Іменем України

16 січня 2024 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючого Поливач Л. Д. (суддя - доповідач),

суддів Стрижеуса А. М., Шкоріної О. І.

розглянув заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду м. Києва від 28 грудня 2023 року у справі №760/10908/13-ц,

у с т а н о в и в :

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 07 червня 2017 року призначено справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 23 січня 2017 року до розгляду в приміщенні суду (м. Київ, вул. Солом`янська, 2 А) на 20 червня 2017 року на 11 год 00 хв.

27 грудня 2023 року ОСОБА_2 , яка діє як представник ОСОБА_1 , подала до Київського апеляційного суду заяву про виправлення описок в ухвалі Апеляційного суду міста Києва від 07 червня 2017 року, вказуючи на наявність в ухвалі апеляційного суду описок, які спотворюють текст ухвали, протирічать наявним матеріалам справи №760/10908/13-ц.

В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що ухвала про призначення справи до апеляційного розгляду від 07 червня 2017 року постановлена судом в складі неповноважного судді Лапчевської О.Ф., оскільки у матеріалах апеляційного провадження відсутнє розпорядження керівника апарату Апеляційного суду міста Києва щодо заміни складу суду. Крім того зазначила, що судом невірно вказано найменування відповідача Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності нерухомого майна замість належного Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна. Також вказує, що у вступній частині ухвали суду невірно вказано позовні вимоги первісного позивача ОСОБА_4 , які не відповідають позовним вимогам, що чітко зазначені в ухвалі суду касаційної інстанції від 25 листопада 2015 року у справі №760/10908/13-ц, на підставі якої вказана цивільна справа передана касаційною інстанцією до суду першої інстанції на новий розгляд.

Ухвалою Київського апеляційного суду м. Києва від 28 грудня 2023 року представнику ОСОБА_1 - ОСОБА_2 відмовлено у виправленні описок в ухвалі Апеляційного суду міста Києва від 07 червня 2017 року.

04 січня 2024року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подала до Київського апеляційного суду заяву про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду м.Києва від 28 грудня 2023 року, вказуючи на наявність в ухвалі апеляційного суду описки, яка протирічить матеріалам справи №760/10908/13-ц.

В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що ухвала апеляційного суду постановлена без врахування постанови Київського апеляційного суду від 19.05.2022 у цій справі щодо процесуального правонаступництва третьої особи Відділу громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у м. Києві (правонаступник Солом'янська районна в місті Києві державна адміністрація).

Ухвалою Київського апеляційного суду м. Києва від 05 січня 2024 року ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , відмовлено у виправленні описки в ухвалі Київського апеляційного суду м. Києва від 28 грудня 2023 року.

11 січня 2024року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 повторно подала до Київського апеляційного суду заяву про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду м.Києва від 28 грудня 2023 року, вказуючи на наявність в ухвалі апеляційного суду описки, яка протирічить матеріалам справи №760/10908/13-ц.

В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що ухвала апеляційного суду постановлена без врахування ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 31.01.2014, яку у порушення ст. 129-1 Конституції України не виконав державний реєстратор права власності на об`єкти нерухомого майна станом на грудень 2004 рокузгідно Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно і їх обтяжень», від 01.07.2004 №1952-ІV. Відповідачем у справі є Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна (КМБТІ).

З урахуванням наведеного, заявник просить виправити описку в ухвалі Київського апеляційного суду м. Києва від 28 грудня 2023 року у справі №760/10908/13-ц, вказати вірно найменування відповідача - Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна.

Так, частиною 2 статті 269 ЦПК України передбачено, що питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

З урахуванням зазначеної норми закону апеляційний суд розглядає заяву про виправлення описки без повідомлення учасників справи (їх представників).

Дослідивши зміст заяви про виправлення описки та перевіривши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, та які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Із змісту поданої 11.01.2024 ОСОБА_2 заяви про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду м. Києва від 28 грудня 2023 року, вбачається, що вона повторно просить апеляційний суд виправити найменування відповідача.

Однак, 28.12.2023 апеляційним судом було вирішено питання про виправлення вказаної описки за заявою ОСОБА_2 , за результатами розгляду якої було постановлено ухвалу про відмову у виправленні описки в ухвалі Апеляційного суду міста Києва від 07 червня 2017 року. В ухвалі Київським апеляційним судом було мотивовано причини такої відмови та роз`яснено право на касаційне оскарження ухвали апеляційного суду.

Не погоджуючись із відмовою апеляційного суду у виправленні описки щодо зазначення відповідача та не оскарживши таку відмову у касаційному порядку, ОСОБА_2 повторно подала до апеляційного суду заяву про виправлення цієї ж описки з тих же підстав.

Так, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається (частина першастатті 44 ЦПК України).

Тобто процесуальні права надано законом тим особам, які беруть участь у процесі, для сприяння суду під час розгляду справ, їх правильному вирішенню. І кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не із цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, затягування розгляду, створення перешкод опоненту, тощо), вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто використовує його всупереч основним засадам цивільного судочинства, а отже, зловживає ним.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (частина друга статті 44 ЦПК України).

З урахуванням змісту вдруге поданої ОСОБА_2 заяви про виправлення однієї і тієї ж описки, апеляційний суд визнає дії ОСОБА_2 проявом неповаги до суду та зловживанням процесуальними правами, що суперечить основним засадам (принципам) цивільного судочинства та його завданню, у зв`язку з чим заява про виправлення описки підлягає залишенню без розгляду.

Крім того колегія суддів звертає увагу, що зловживання ОСОБА_2 процесуальними правами, як представника учасника справи, вбачається у здійсненні нею процесуальних дій, пов`язаних з постійним поданням заяв/клопотань про виправлення описок в судових рішенннях апеляційного суду з метою перешкоджання направленню матеріалів цивільної справи №760/10908/13-ц до суду першої інстанції.

Зазначені обставини підтверджуєються довідкою начальника Управління забезпечення діяльності судової палати з розгляду цивільних справ С. Духоти від 12.01.2024 №52-06/106/24.

Згідно вказаної довідки ОСОБА_2 протягом 2023 року подано до Київського апеляційного суду 34 заяви про виправлення описок у судових рішення суду апеляційної інстанції по вищевказаній цивільній справі. У 2024 році станом на 12.01.2024 ОСОБА_2 вже подано 4 заяви про виправлення описок у судових рішення суду апеляційної інстанції по вищевказаній цивільній справі.

Отже, систематичне подання ОСОБА_2 заяв/клопотань про випралення описок в судових рішеннях суду апеляційної інстанції є зловживанням нею процесуальними правами як представника учасника справи - ОСОБА_1 та є діями, що перешкоджають здійсненню судочинства.

Частинами третьою та четвертою статті 44 ЦПК України передбачено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства (частина перша статті 143 ЦПК України).

Статтею 144 ЦПК Українивизначено, що заходами процесуального примусу є: попередження, видалення із залу судового засідання, тимчасове вилучення доказів для дослідження судом, привід, штраф.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 148 ЦПК України у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьоє статті 148 ЦПК України передбачено, що у випадку зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

За таких обставин, апеляційний суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання дій ОСОБА_2 (подання заяви від 11.01.2024 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 28.12.2023) зловживанням процесуальними правами.

Таким чином, оскільки повторне подання ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , заяви про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 28.12.2023 за наявності ухвали про відмову у виправленні такої описки суперечить основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, що свідчить про зловживання ОСОБА_2 її процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкодання судочинству, та полягає у недопущенні направлення матеріалів справи №760/10908/13-ц до суду першої інтсанції, суд дійшов висновку про залишення заяви про виправлення описки в ухвалі апеляційного суду від 28.12.2023 без розгляду та застосування до ОСОБА_2 заходів процесуального примусу у виді штрафу у сумі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який підлягає стягненню в дохід державного бюджету у розмірі 908,40 грн (3 028,00 грн х 0.3 = 908,40 грн).

Стягувачем за ухвалою про стягнення штрафу є Державна судова адміністрація України (частина п`ята статті 148 ЦПК України).

При цьому суд апеляційної інстанції звертає увагу ОСОБА_2 , що у випадку повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина друга статті 148 ЦПК України).

Керуючись статтями 2, 44, 143, 144, 148, 260, 261, 389 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Визнати подання ОСОБА_2 - представником ОСОБА_1 , заяви від 11.01.2024 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду м.Києва від 28 грудня 2023 року зловживанням процесуальними правами.

Заяву ОСОБА_2 - представника ОСОБА_1 , про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду м. Києва від 28 грудня 2023 року залишити без розгляду.

Застосувати до ОСОБА_2 заходи процесуального примусу у виді штрафу в сумі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий Московським РУГУ МВС України в місті Києві 08.02.2001, адреса: АДРЕСА_1 ) в дохід державного бюджету штраф у сумі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 908 (дев`ятсот вісім) грн 40 коп.

Стягувач - Державна судова адміністрація України, , адреса: вул. Липська, буд. 18/5, м. Київ, 01021.

Боржник - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий Московським РУГУ МВС України в місті Києві 08.02.2001, адреса: АДРЕСА_1 .

Копію ухвали направити особі, яка подала заяву та Державній судовій адміністрації України.

Ухвала є виконавчим документом та може бути пред`явлена до примусового виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання суддями, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її підписання шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Судді

Л. Д. Поливач

А. М. Стрижеус

О. І. Шкоріна