Справа № 352/135/24
Провадження № 22-ц/4808/667/24
Головуючий у 1 інстанції Хоминець М.М.
Суддя-доповідач Бойчук
У Х В А Л А

04 квітня 2024 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суд у складі судді Бойчука І.В., ознайомившись із апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Тисменицького районного суду від 20 лютого 2024 року під головуванням судді Хоминець М.М. у м. Івано-Франківську у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини,

в с т а н о в и в:

Рішенням Тисменицького районного суду від 20 лютого 2024 року задоволено частково позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів.

Вирішено стягувати із ОСОБА_1 аліменти на користь ОСОБА_2 у розмірі (однієї четвертої) частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на дочку ОСОБА_3 .

Стягнення аліментів розпочати з 12 січня 2024 року і проводити до повноліття дитини.

Стягнуто із ОСОБА_1 судовий збір у дохід державного бюджету (стягувач - Державна судова адміністрація України) в розмірі 1 211 грн 20 коп.

У позові про стягнення аліментів на матір до досягнення дитиною трирічного віку відмовлено.

Вирішено компенсувати судовий збір у розмірі 1 211,20 грн за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Рішення у частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць звернуто до негайного виконання.

На зазначене рішення суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яка не може бути прийнята апеляційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття апеляційного провадження, з огляду на таке.

Апеляційна скарга за формою та змістом не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України.

Відповідно до вимог ст. 356 ЦПК України, в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» № 3200-IX від 29.06.2023, який введено в дію з 18.10.2023, в апеляційній скарзі, крім іншого, мають бути зазначені: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Частиною 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно ч. 8 ст. 14 ЦПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Зі змісту апеляційної скарги вбачається, що у ній не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету апелянта, реєстрація якого може бути здійснена в добровільному порядку.

Крім того, апелянт не сплатив судовий збір за подання апеляційної скарги. Апелянтом заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги у зв`язку із тим, що він є військовослужбовцем.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст. 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14 січня 2021 року у справі №0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) зазначила, що як убачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч. 2 цієї ж статті):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, Законом України «Про судовий збір» визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19 (провадження № 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

У апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилається, зокрема, на неврахування судом першої інстанції перебування у нього на утриманні малолітнього сина та непрацездатної дружини.

До апеляційної скарги ОСОБА_1 долучив, зокрема, посвідчення про отримання державної соціальної допомоги від 17.02.2023, довідку про доходи, згідно якої його дохід за період з серпня 2023 року по лютий 2024 року становить 491 129,71 грн.

Будь-яких доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, що могли б слугувати підставою для звільнення від сплати судового збору, апелянтом не надано.

За таких обставин клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, судовий збір в розмірі 1 816,80 грн (1211,20х150%) за подання апеляційної скарги необхідно сплатити за реквізитами:

Номер рахунку (IBAN) UA0009612;

Отримувач коштів ГУК в Iв.-Фр.об./ТГ Ів.-Фр./ 22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37951998;

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО) 899998

Код класифікації доходів бюджету 22030101;

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Івано-Франківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Апелянт є учасником справи та реалізує свої процесуальні права самостійно, керуючись принципом диспозитивності, і несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням процесуальних дій.

З урахування вищевикладеного, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк десять днів з дня отримання копії ухвали для виправлення недоліків, а саме подати відомості про наявність або відсутність електронного кабінету та оригінал квитанції про сплату судового збору.

Керуючись ст. 356, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Тисменицького районного суду від 20 лютого 2024 року залишити без руху та надати апелянту строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених недоліків.

У випадку не виконання вимог щодо форми і змісту апеляційної скарги вона буде вважатися неподаною і повернута апелянту.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Бойчук