_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/1118/24
Провадження № 2/947/1517/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16.01.2024 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Гниличенко М.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Юридичний департамент Одеської міської ради, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Докова 15» про визнання фраудатерних договорів недійсними, скасування державної реєстрації права власності на житло, визнання майна об`єктом права спільної сумісної власності подружжя та права власності на частину спільного майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

09.01.2024 року на адресу Київського районного суду м.Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Юридичний департамент Одеської міської ради, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Докова 15» про визнання фраудатерних договорів недійсними, скасування державної реєстрації права власності на житло, визнання майна об`єктом права спільної сумісної власності подружжя та права власності на частину спільного майна подружжя.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.01.2024 року вищевказана справа була розподілена судді Гниличенко М.В.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали на предмет відкриття провадження по справі, суддя приходить до наступного.

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Пред`явлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За змістом пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Як роз`яснено пунктом 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається - у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України, яка регламентує документи, що додаються до позовної заяви, визначено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір»).

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Із позову вбачається, що позивачем заявлено чотири вимоги: три немайнового характеру та одна майнового характеру.

Відповідно до п.2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який складає 1073,60 грн. (2684,00х0,4=1073,60).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зокрема, позивач заявляє наступні позовні вимоги: - визнати фраудатерний усний Договір, що був укладений спочатку між ОСОБА_2 та його дядьком ОСОБА_3 , а потім такий же фраудатерний Договір № 28/3/20 від 13.03.2018 року про придбання майнових прав на Об`єкт нерухомості - житлове приміщення - однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 загальною проектною площею 25,25 м.2, що був укладений між громадянами України ОСОБА_4 , (відповідачем 3), ОСОБА_5 , (відповідачем 4) та тим же ОСОБА_3 - (відповідачем 2), недійсними; - рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Шушлакова М.Д. № 47941394 від 25.07.2019 року про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 26,4 м.2 за ОСОБА_3 , скасувати;- визнати вищевказану однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 об`єктом права спільної сумісної власності подружжя - мене і ОСОБА_2 та мого права власності на 1/2 частину спільного майна подружжя - на частину вказаної квартири; - віднести всі судові витрати, понесені у зв`язку з пред`явленням цього позову і його розглядом на відповідачів і стягнути їх солідарно на користь позивача.

До позовної заяви на підтвердження сплати судового збору надано квитанцію № від 07.12.2023 року у розмірі 1073,60 грн. та квитанцію № від 07.12.2023 року у розмірі 1073,60 грн., з яких вбачається , що ОСОБА_1 сплачено судовий збір за подання до суду позовної заяви.

У відповідності до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року "Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності" вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

З огляду на те, що позовна заява не містить ціну позову, не сплачено судовий збір у повному обсязі, відсутні докази щодо оцінки майна, тому неможливо встановити розміру судового збору, який підлягає сплаті позивачем в дохід держави при зверненні до суду із вимогами про визнати квартири АДРЕСА_1 об`єктом права спільної сумісної власності подружжя та визнання права власності на частку нерухомого майно.

Отже, на підставі викладеного, законом передбачено здійснення оцінки вартості майна та сплату судового збору виходячи з дійсної вартості оцінки майна або сплатити максимальний розмір судового збору, який повинен відповідати загальній сумі всіх вимог.

Як роз`яснено в п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року, якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Із позовної заяви вбачається, що позивач просить визнати однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 об`єктом права спільної сумісної власності подружжя та визнати право власності на 1/2 частину спільного майна подружжя - на частину вказаної квартири..

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмір 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073,60 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (13420,00 грн).

Позовна заява була подана до Київського районного суду м.Одеси 26.12.2023 року, згідно штампу Укрпошти та опису вкладення за № 175.

Отже, в порушення наведених норм, вищевказані вимоги позивачем при зверненні до суду не виконано та не сплачено судовий збір у повному обсязі згідно до Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011 року станом на 01.01.2023 року.

На підставі викладеного, за пред`явлення вказаного позову , позивачу ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за третю вимогу немайнового характеру у розмірі 1073,60 грн. та необхідно або здійснити оцінку вартості нерухомого майна на час розгляду справи та сплатити 1% від оцінки вартості майна або сплатити судовий збір у максимальному розмірі 13420,00 гривень танадати суду оригінал документу про сплату судового збору.

Судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: отримувач коштів: ГУК в Од. обл./Київський район/22030101, код отримувача: (код за ЄДРПОУ) -37607526; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0015756 , код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, оскільки позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам закону, її необхідно залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Юридичний департамент Одеської міської ради, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Докова 15» про визнання фраудатерних договорів недійсними, скасування державної реєстрації права власності на житло, визнання майна об`єктом права спільної сумісної власності подружжя та права власності на частину спільного майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків поданої заяви - п`ять днів з дня отримання копії ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Гниличенко М. В.