Провадження № 2/202/324/2024
РІШЕННЯ

Іменем України

21 березня 2024 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Ісаєвої Д.А.,

за участю секретаря Савич В.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про продовження строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , смерть якої зареєстрована Краматорським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис № 3958 та видано свідоцтво про смерть Серії НОМЕР_1 .

Факт родинних відносин підтверджує свідоцтво про народження та Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану.

Після смерті матері відкрилася спадщина, до складу якої входить 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 . Крім позивача спадкоємцями померлої є її рідний брат ОСОБА_3 та її батько ОСОБА_4 .

Позивач не звернулась своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , тому, що такому зверненню перешкоджали об`єктивні, непереборні істотні труднощі. З метою отримання спадщини позивач звернулася до нотаріуса Першої Краматорської державної нотаріальної контори. Однак , постановою нотаріус відмовив позивачу у прийнятті заяви про прийняття спадщини у зв`язку з пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Представник позивача у судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, завчасно надав заяву про визнання позову та просив розглянути справу у його відсутність.

Відповідач ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином, причини неявки суду невідомі.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 18.07.2023 року було відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 30.11.2023 року закрите підготовче провадження і справу призначено до судового розгляду по суті.

Дослідивши заяву по суті справи та надані докази суд встановив наступні фактичні обставини.

Так, згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 02.11.2021 року Краматорським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою від 17.06.2023 року державного нотаріуса Першої краматорської державної нотаріальної контори Краматорського нотаріального округу Донецької області Фареником О.О. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропущенням строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Факт родинних відносин підтверджує свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 08.12.1983 року.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст.1222, ч.1 ст.1220, ч. 1 ст.1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1ст. 1268 ЦК України).

Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За правилами ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування № 7 від 30.05.2008 року встановлено, що при вирішенні питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у своїй постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 визначив, коли строк прийняття спадщини буде вважатися пропущеним з поважних причин. Згідно з цим судовим рішенням поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців;2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна;3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними;4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України;5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Суд вважає, що з об`єктивних причин позивач на день спливу строку для подання заяви про прийняття спадщини не мала змоги приїхати до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини та вчасно подати заяву про своє бажання її прийняти.

Виходячи із принципу пропорційності між досягненням можливої мети та інтересами суспільства, з одного боку, та переслідуємо метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право на справедливий суд, яке включає право доступу до суду, що окрім звернення до суду для вирішення певного питання передбачає те, що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення особою свого права, та застосовувати принцип «пропорційності» при втручанні в право власності, щоб не порушити ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод», позов слід задовольнити, а позивачу - надати додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який не може перевищувати трьох місяців.

Тому суд вважає, що строк позивачем пропущений з поважної причини та позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 354 ЦПК України, ст.1272 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про продовження строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , терміном в три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.А. Ісаєва