СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/5263/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Кравченка Ю.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про визнання дій ОСОБА_2 з подання позовів у справах № 759/16746/24, 759/16872/24, 759/16936/24 зловживанням процесуальними правами, притягнення ОСОБА_2 до відповідальності за зловживання процесуальними правами,

ВСТАНОВИВ:

02 вересня 2024 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 , у якій він просив визнати дії ОСОБА_2 з подання позовів у справах № 759/16746/24, 759/16872/24, 759/16936/24 зловживанням процесуальними правами, вирішити питання про притягнення її до відповідальності за зловживання процесуальними правами.

Заява обґрунтована тим, що:

14 серпня 2024 року ОСОБА_2 звернулася до Святошинського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Святошинська районна в місті Києві державна адміністрація, Виконавчий комітет Броварської міської ради про відібрання дитини. Головуючим суддею було визначену суддю Кравченка Ю.В.;

15 серпня 2024 року Святошинський районний суд міста Києва у складі судді Кравченка Ю.В. постановив ухвалу про повернення ОСОБА_2 позовної заяви. Ухвала мотивована тим, що 15.08.2024 ОСОБА_2 подала заяву про відкликання вказаної позовної заяви;

16 серпня 2024 року ОСОБА_2 звернулася до Святошинського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Святошинська районна в місті Києві державна адміністрація, Виконавчий комітет Броварської міської ради про відібрання дитини. Головуючим суддею було визначену суддю Журибеду О.М.;

19 серпня 2024 року ОСОБА_2 звернулася до Святошинського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Святошинська районна в місті Києві державна адміністрація, Виконавчий комітет Броварської міської ради про відібрання дитини. Головуючим суддею було визначену суддю Ул`яновську О.В.;

у провадженні Голосіївського районного суду міста Києва перебуває справа № 752/2177/22 за позовом ОСОБА_2 про відібрання дитини; розгляд справи триває;

неодноразові подання позовів ОСОБА_1 уважає зловживанням процесуальними правами, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Дослідивши вказану заяву і додатки до неї, суд дійшов таких висновків.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга статті 2 ЦПК України).

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

У постанові від 03 червня 2020 року у справі № 318/89/18 Верховний Суд зазначив, що зловживання процесуальними правами це протиправне, недобросовісне та неналежне використання учасником справи (його представником) належних йому процесуальних прав, що виражається у винних процесуальних діях (бездіяльності), які зовні відповідають вимогам цивільних процесуальних норм, але здійснюються з корисливим або особистим мотивом, що спричиняє шкоду інтересам правосуддя у цивільних справах та (або) інтересам учасників справи, чи недобросовісна поведінка в інших формах.

Зловживання процесуальними правами ґрунтується на недотриманні принципу добросовісності.

Принцип добросовісності це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

Складовими цього принципу в цивільному судочинстві є: заборона зловживання процесуальними правами; вимога добросовісного виконання процесуальних обов`язків; процесуальний естопель або доктрина заборони суперечливої поведінки (venire contra factum proprium); заборона чинити інші протиправні перешкоди у здійсненні правосуддя (введення суду в оману, використання втрачених процесуальних можливостей).

Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій.

Зловживання процесуальними правами також характеризується формальним, непропорційним використанням процесуального права всупереч легітимній меті, з якою це право встановлено нормами цивільного процесуального права, недобросовісністю дій, умисним характером, завідомою несумлінністю.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Відповідно до ч. 4 ст. 44 ЦПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству (пункт 2 частини 1 статті 148 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом п. 3 ч. 4 ст. 185 ЦПК позивач має право до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі подати заяву про відкликання позовної заяви, що має наслідком повернення позовної заяви.

У ході розгляду цієї справи суд установив таке.

13.08.2024 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Святошинська районна в місті Києві державна адміністрація, Виконавчий комітет Броварської міської ради про негайне відібрання дитини та повернення її за попереднім місцем проживання з матір`ю.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.08.2024 головуючим суддею визначено Кравченка Юрія Вікторовича. Справа передана судді 15.08.2024.

15.08.2024 до суду надійшла заява про відкликання зазначеної позовної заяви

15.08.2024 суд постановив ухвалу про повернення позовної заяви та доданих до позовної заяви документів позивачці.

Зазначені дії ОСОБА_2 цілком узгоджуються з принципом диспозитивності цивільного судочинства. Суд акцентує, що саме по собі подання заяви про відкликання позовної заяви на наступний день після визначення головуючого судді не є достатньою підставою для визнання дій позивача зловживанням процесуальними правами.

Аргументи ОСОБА_1 про те, що причиною відкликання позовної заяви стала «відсутність домовленості із суддею про задоволення позову», є припущенням, тому суд їх до уваги не бере.

Щодо позовів, поданих 16.08.2024 і 19.08.2024 варто зауважити, що після ухвалення остаточного судового рішення у справі № 759/16746/24 суд не має процесуального права надавати оцінку подальшим діям ОСОБА_2 в межах інших справ, які не перебувають у провадженні судді.

Щодо справи № 752/2177/22, яка перебуває у провадженні Голосіївського районного суду міста Києва, суд позбавлений можливості встановити тотожність підстав зазначеного позову і позову, поданого ОСОБА_2 до Святошинського районного суду міста Києва 14.08.2024. Будь-яких доказів на підтвердження ідентичності вказаних позовів ОСОБА_1 не надав.

За таких обставин, суд доходить висновку, що в межах цієї справи ОСОБА_2 не зловживала процесуальними правами, а тому підстави для притягнення її до відповідальності у суду відсутні.

Отже, у задоволенні заяви ОСОБА_1 слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 13, 44, 185, 258-261, 353-355 суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про визнання дій ОСОБА_2 з подання позовів у справах № 759/16746/24, 759/16872/24, 759/16936/24 зловживанням процесуальними правами, притягнення ОСОБА_2 до відповідальності за зловживання процесуальними правами, відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Кравченко.