печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

"06" березня 2024 р.

Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого: судді Григоренко І.В.,

при секретарі: Андрієнко І.І.,

за участю:

представника заявника: не з`явився,

представника заінтересованої особи-1: не з`явився,

представника заінтересованої особи-2: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою Київської міської ради за участю заінтересованих осіб: Печерської районної в місті Києві державної адміністрації, Шостої київської державної нотаріальної контори, про визнання спадщини відумерлою, -

ВСТАНОВИВ:

Київська міська рада (далі - заявник, Київська міська рада) за участю заінтересованих осіб: Печерської районної в місті Києві державної адміністрації (далі - заінтересована особа-1, Печерська районна в місті Києві державна адміністрація), Шостої київської державної нотаріальної контори (далі - заінтересована особа-2, Шоста київська державна нотаріальна контора), звернулась до Печерського районного суду м. Києва з заявою про визнання спадщини відумерлою.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.10.2023 року відкрито провадження за заявою Київської міської ради за участю заінтересованих осіб: Печерської районної в місті Києві державної адміністрації, Шостої київської державної нотаріальної контори, про визнання спадщини відумерлою та призначено судове засідання на 15.02.2024 року о 15 год. 30 хв.

В судове засідання 15.02.2024 року учасники справи не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

У зв`язку з неявкою учасників справи до судового засідання відкладено розгляд справи до 11 год. 11 хв. 06.03.2024 року та повторно викликано учасників справи.

В судове засідання 06.03.2024 року учасники справи повторно не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Так, судове засідання було призначено на 15.02.2024 року. Представник заявника в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений шляхом направлення судової повістки на поштову адресу та офіційну електронну адресу заявника зазначену в позовній заяві (а.с. 42), про вручення якої повернулось рекомендоване повідомлення про вручення поштового підправлення (а.с. 49), а також довідка про доставку електронного листа до електронної скриньки 08.11.2023 року (а.с. 47). Окрім того, про день, час та місце розгляду справи повідомлений представник заявника ОСОБА_1 шляхом направлення повідомлення на номер телефону зазначеного в позовній заява (а.с. 42) та відповідно до довідки про доставку повідомлення у додаток «Viber» вказане повідомлення доставлено 08.11.2023 року (а.с. 46).

Наступне судове засідання було призначено на 06.03.2024 року. Представник заявника в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений шляхом направлення повідомлення на номер телефону представника заявника зазначеного в позовній заява та на офіційну електронну адресу заявника (а.с. 53) та відповідно до довідки про доставку повідомлення у додаток «Viber» вказане повідомлення доставлено 17.01.2024 року (а.с. 46), а також довідка про доставку електронного листа до електронної скриньки 17.01.2024 року (а.с. 57).

Будь яких заяв та клопотань від учасників про розгляд справи без їх участі на адресу суду не надходило.

Крім того, відповідно до ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі №921/6/18).

Отже, представник заявника може та зобов`язаний самостійно цікавитись провадження у справі.

Згідно з ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст. 337 ЦПК України справа про визнання спадщини відумерлою розглядається судом з обов`язковою участю заявника та з обов`язковим повідомленням усіх заінтересованих осіб.

Так, згідно з ч. 3, 4 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Частиною 1 статті 223 ЦПК України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Частиною 1 статті 223 ЦПК України зазначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» №11 від 17.10.2014, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Оскільки представник заявника про день, час та місце судових засідань повідомлявся належним чином, проте, в жодне судове засідання не з`явився, будь-яким чином провадженням у справі не цікавився, отже, будь-яких об`єктивних причин вважати, що заявник зацікавлений у розгляді даної справи, у суду немає.

Разом з цим, суд звертає увагу, що відповідно до матеріалів справи, заявник звертається з заявою про визнання спадщини відумерлою однокімнатної квартири АДРЕСА_1 , що залишилась підся смерті ОСОБА_2 .

В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що заявником виявлено нерухоме майно, що складається з житлового приміщення за адресою АДРЕСА_2 , яка залишилась після смерті ОСОБА_2 . Однак, будь яких доказів на підтвердження своїх доводів заявником не надано.

Аналізуючи матеріали заяви, а також, з урахуванням викладеного, суд позбавлений можливості встановити належність такого майна іншій особі. При відсутності достеменно встановлених спадкоємців суду неможливо встановити існування чи відсутність спору про право за результатами розгляду заяви

Згідно із частиною першою ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до пункту 8 частини другої ст. 293 ЦПК України справи про визнання спадщини відумерлою суд розглядає в порядку окремого провадження.

Так, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

З наведеного виходить, що встановлення факту, що має юридичне значення в окремому провадженні можливе при умові, що факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають безпосередньо залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи без повторного звернення до суду на підставі цього рішення та встановлення такого факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права за умов, що є конкретні особи, які перешкоджають в реалізації такого права.

За таких обставин, з врахування розумного строку розгляду справи, враховуючи повторну неявку представника заявника, суд вважає, що заяву Київської міської ради за участю заінтересованих осіб: Печерської районної в місті Києві державної адміністрації, Шостої київської державної нотаріальної контори, про визнання спадщини відумерлою, слід залишити без розгляду.

При цьому, суд роз`яснює, що згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 260, 261, 293, 294, 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву Київської міської ради за участю заінтересованих осіб: Печерської районної в місті Києві державної адміністрації, Шостої київської державної нотаріальної контори, про визнання спадщини відумерлою - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду, а з початку функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги через Печерський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвала суду, якщо вона не була оскаржена в апеляційному порядку, набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Суддя: І.В. Григоренко