Справа №295/3262/23
09.01.2024 року м. Житомир
Богунський районний суд м. Житомира в складі:
головуючого - судді Зосименко О.М.,
при секретарі судового засідання Стелюті М.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Житомирі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення,
КП «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради звернулося до суду з вказаним позовом про стягнення з відповідача боргу за спожиті послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії в сумі 42 239,92 грн., та витрат понесених при сплаті судового збору. Квартира АДРЕСА_1 забезпечується послугами централізованого опалення, постачання теплової енергії, які надає КП «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради. В КП «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради було відкрито особовий рахунок на ім`я відповідача. Співвласник частки квартири ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), померла в ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 32518522 від 21.02.2023 року право власності на її 1/2 частку квартири не переоформлено на спадкоємців. Зважаючи на те, що ОСОБА_1 є рідним сином ОСОБА_2 , постійно проживає та зареєстрований з 17.09.1988 року в даній квартирі позивач вважаємо, що саме Він на підставі ст. 1261 та ч.3 ст. 1268 Цивільного кодексу України фактично успадкував 1/2 частини квартири, яка належала ОСОБА_2 , прийнявши спадщину шляхом фактичного вступу в управління спадковим майном та несе обов`язок щодо утримання даного майна. Отже, порушення ОСОБА_1 свого обов`язку з реєстрації спадкового права на 1/2 частки квартири не звільняє його від відповідальності за оплату послуг централізованого опалення, постачання теплової енергії, які він фактично отримує, одночасно відповідач є власником кв. АДРЕСА_1 .
У судове засідання представник позивача не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує, проти заочного рішення не заперечують. Відповідач в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, тому суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що даний позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що відповідач є власником 1/2 квартири за адресою: АДРЕСА_2 та забезпечується послугами централізованого опалення, постачання теплової енергії.
Заборгованість за надані послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії станом на 01.03.2023 року складає 42 239,92 грн., що підтверджується розрахунком заборгованості.
Відповідно до положення п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» 2189-VIII індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.
Згідно із ч. 1 ст. 9 вказаного Закону споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору.
Відповідно до п. 20 «Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 року №630, плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, платіжної квитанції тощо) або відповідно до умов договору на встановлення засобів обліку.
Розрахунковим періодом для оплати послуг, якщо інше не визначено договором, є календарний місяць. Оплата послуг здійснюється не пізніше 20 числа місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем), якщо договором не встановлено інший строк (п.18 Правил).
Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 32518522 від 21.02.2023 року, ОСОБА_2 належить кв. АДРЕСА_1 .
ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 померла, що підтверджується інформаційною довідкою зі спадкового реєстру.
На підставі ст. 1216 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно із ст. 1218 ЦК до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
За ст. 1220 ЦК спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Відповідно до ст. 1221 ЦК місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Згідно із ст. 1222 ЦК спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
За ч. 1 ст. 1268 ЦК спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
На підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до ст. 1270 ЦК для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
За ч. 1 ст. 1269 ЦК спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
На підставі ч. 1 ст. 1272 ЦК якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Згідно із ч. 1 ст. 1273 ЦК спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу за місцем відкриття спадщини.
При цьому за ч. 5 ст. 1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
На підставі ст. 1258 ЦК спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.
Згідно відповіді Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області від 19.04.2023 року вбачається, що спадкова справа не заводилась щодо майна померлої ОСОБА_2 , що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру від 19.04.2023 року.
Натомість, суд зазначає, що в судовому засіданні на підставі перелічених норм та встановлених судом обставин справи не було встановлено спадкоємців, які фактично прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 .
Отже, суд зазначає, що за відсутності доказів успадкування відповідачем спадщини після смерті ОСОБА_2 , то відсутні законні підстави вважати, що він успадкував обов`язки спадкодавця з погашення боргу з отриманої теплової енергії на кв. АДРЕСА_1 .
Крім того суд зауважує, що відповідно до ч. 4 ст. 319, ч. 1 ст. 322 ЦК власність зобов`язує, тому власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Суд зазначає, що за ч. 1 ст. 355 ЦК майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).
На підставі ч. 1 ст. 356 ЦК власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Відповідно до ч. 1 ст. 360 ЦК співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.
Аналізуючи перелічені норми, суд звертає увагу на те, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності.
Враховуючи викладене, суд зазначає, що відповідач повинен відповідати за пред`явленими до нього позовними вимогами в межах належної йому на праві власності частки кв. АДРЕСА_1 .
При таких обставинах, оскільки відповідач є власником 1/2 частини квартири за адресою: АДРЕСА_2 , суд дійшов висновку, що з нього підлягає стягненню заборгованість за надані послуги централізованого опалення в розмірі 21 119,96 грн., відповідно до його частки у власності.
Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 525, 526, 530 ЦК України, ст.ст. 2-5, 10-13, 81, 141, 264, 265, 280-282, 284, 352, 354 ЦПК України,
Позов задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради заборгованість за надані послуги централізованого опалення, постачання теплової енергії в сумі 21 119,96 грн.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради судовий збір в сумі 1 342,00 грн.
В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: Комунальне підприємство «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради, адреса: м. Житомир, вул. Київська, 48, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_2 .

Суддя О.М. Зосименко