Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/3874/22
У Х В А Л А

05.04.2024 року м. Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області у складі: головуючого судді Леньо В.В., секретар судового засідання Казимірська Н.В., розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення сторін заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі від 03.04.2024 року,

В С Т А Н О В И В:

04.04.2024 року до Виноградівського районного суду Закарпатської бласті через систему Електронний суд ОСОБА_1 подала заяву про виправлення описки в ухвалі від 03.04.2024 року.

Вказана заява мотивована наступним.

До суду було подано скаргу на бездіяльність державного виконавця. Ухвалою від 28.03.2024 скаргу залишено без руху, надано 5 днів на усунення недоліків, які суд визначив за аналогією закону, не зважаючи на принцип "дозволено все, що не заборонено законом" що діє для сторони.

Однак, представник Позивача все ж виконала вимоги ухвали суду і подала 02.04.2024 року заяву про усунення недоліків, хоча і вже після 20 години вечора.

Згідно положень ч. 1 та 2 ст. 255 ЦК України, якщо строк встановлено для вчинення дії, вона може бути вчинена до закінчення останнього дня строку.

Письмові заяви та повідомлення, здані до установи зв`язку до закінчення останнього дня строку, вважаються такими, що здані своєчасно.

Отже, ухвалу виконано у належний строк. Однак, в порушення законодавства, можливо, через технічні проблеми, судом винесено ухвалу про повернення скарги та зазначено, що представник Позивача не вчинила дій щодо усунення недоліків, що є неправдою.

Якщо судом допущено помилку, суд має право її виправити.

Згідно положень ст. 269 ЦПК України, Суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

У зв`язку з цим просить виправити описку в ухвалі від 03.04.2024 року та призначити розгляд поданої скарги.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Про розгляд питання про внесення виправлень в ухвалу учасники справи не повідомлялися у відповідності до положень ст. 269 ЦПК України.

Суд, розглянувши вказану заяву, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

З матеріалів справи №299/3874/22 провадження №4-с/299/6/24 вбачається, що 27.03.2024 року від адвоката Мохнюк Р.Г., яка діє в інтересах ОСОБА_2 , до суду надійшла скарга на дії/бездіяльність органу примусового виконання.

Ухвалою суду від 28.03.2024 року скаргу адвоката Мохнюк Руслани Геннадіївни, яка діє в інтересах ОСОБА_2 на дії/бездіяльність органу примусового виконання залишено без руху та надано заявнику строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали, роз`яснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений строк недоліків заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

У зв`язку з не усуненням у визначений судом п`ятиденний строк недоліків заяви, ухвалою суду від 03.04.2024 року скаргу адвоката Мохнюк Руслани Геннадіївни, яка діє в інтересах ОСОБА_2 на дії/бездіяльність органу примусового виконання повернуто.

Даючи оцінку доводам заявника щодо виправлення описки в ухвалі суду від 03.04.2024 року, слід зазначити наступне.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Згідно пункту 19 Постанови Пленуму ВСУ «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року №14, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Отже, заявляючи вимогу про виправлення описки, заявник фактично ставить перед судом питання зміни змісту ухвали.

Разом з тим суд додатково роз`яснює, що повернення заяви не перешкоджає заявнику повторному зверненню до суду.

За вказаних обставин описок чи арифметичних помилок в контексті викладеного в ухвалі Виноградівського районного суду Закарпатської області від 03.04.2024 року не допущено.

Виходячи з наведеного, суд не вбачає підстав для задоволення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 260, 261, 269, 354, 355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі від 03.04.2024 року відмовити.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий В. В. Леньо