Справа № 358/575/24 Провадження № 2-з/358/6/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2024 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С., розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Орло Юлії Вікторівни про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладання арешту на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Орло Ю.В. звернулася до суду в інтересах заявника ОСОБА_1 із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладення арешту на нежитлові будівлі загальною площею 794.80 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ) і належать на праві власності ОСОБА_2 .

Заяву обґрунтовує тим, що на виконанні у відділі державної виконавчої служби Богуславського РУЮ Київської області знаходиться зведене виконавче провадження, до складу якого входять три виконавчі провадження з примусового виконання: виконавчий лист № 2-414 виданий Богуславським районним судом Київської області від 06.07.2009 року про стягнення із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 аліментів у розмірі 1/4 частини доходів, виконавчий лист № 1004/1366/12 виданий Богуславським районним судом Київської області від 04.10.2012 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Державний ощадний банк» заборгованості у розмірі 396230 грн. 59 коп. виконавчий лист № 2-а-5097 виданий Богуславським районним судом Київської області від 28.11.2012 року про стягнення із ОСОБА_1 на користь держави штрафу у розмірі 9168 грн. 59 коп.

В ході виконання, державним виконавцем складено було акт опису і арешту нежитлових будівель, що належали ОСОБА_1 та знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 .

14.03.2013 року державним виконавцем винесена постанова про призначення експерта для участі у виконавчому провадженні.

28.08.2013 року із ПП «Спеціалізоване підприємство «Юстиція» ВДВС Богуславського РУЮ було укладено договір про надання послуг по організації і проведенню прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна.

13.12.2013 року було складено протокол проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, що належало позивачу. Згідно протоколу переможцем прилюдних торгів став ОСОБА_2

27.12.2013 року Богуславською районною державною нотаріальною конторою було видано на ім`я відповідача свідоцтво про придбання з прилюдних торгів нежитлових приміщень по АДРЕСА_2 .

Рішенням Богуславського районного суду від 16.01.2016 року було задоволено позов частково, визнано недійсними прилюдні торги, які були проведені 13 грудня 2013 року, визнано незаконним та скасовано протокол проведення прилюдних торгів, стягнуто із ВДВС Богуславського РУЮ у Київській області на користь позивача 500 гривень, решту позовних вимог залишено без задоволення.

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 19 квітня 2016 року вказане рішення залишено в силі.

Рішенням Богуславського районного суду Київської області від 16 червня 2023 року було відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_4 . Богуславського відділу ДВС в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління юстиції (м.Київ), треті особи що не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Богуславська районна державна нотаріальна контора. ОСОБА_3 . ПАТ «Державний ощадний банк України», Обухівська районна державна адміністрація Київської області, ТОВ «Спеціалізоване підприємство «Юстиція» про визнання незаконним та скасування акту державного виконавця про проведення прилюдних торгів, визнання недійсним та скасування свідоцтва про придбання прилюдних торгів, скасування державної реєстрації права власності та скасовано заходи забезпечення позову.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 листопада 2023 року рішення Богуславського районного суду Київської області від 16.06.2023 року скасовано, провадження у справі закрито.

Ухвалою Богуславського районного суду Київської області від 29 березня 2024 року заходи забезпечення позову скасовані.

Заявник має намір звернутися до Богуславського районного суду Київської області із позовною заявою про витребування майна.

Зазначає, що правонаступником ОСОБА_2 є його дружина ОСОБА_4 , яка спадщину прийняла, однак її поки не оформила з тих підстав, що на майно накладено арешт. Також ОСОБА_4 може розпорядитися спірними нежитловими приміщеннями та відчужити їх на користь невідомих осіб, що ускладнить або навіть зробить неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Частиною 1 статті 150 ЦПК України, визначено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують реальне виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006, №9 постановлено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник (позивач), та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Дослідивши зміст заяви про забезпечення позову, подану до подання позовної заяви та долучені до неї копії документів, суддя прийшла до висновку, що заява представника заявника адвоката Орло Ю.В. про забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слід за необхідне зазначити, що забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до вирішення справи по суті позовних вимог, визначених ЦПК України, заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому рішення суду, якщо його буде прийнято на користь позивача.

Виходячи зі змісту заяви про вжиття заходів забезпечення позову, подану до подання позовної заяви, представник заявника просить забезпечити позов до подання позовної заяви шляхом накладення арешту на нерухоме майно, задля унеможливлення ОСОБА_4 , як майбутнім відповідачем здійснити відчуження об`єкта нерухомого майна за яке, заявник (як позивач) має намір витребувати це майно.

В той же час, представником заявника не долучено до заяви інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, згідно якої вбачалося б, що на підставі ухвали Богуславського районного суду Київської області про скасування заходів забезпечення позову від 29.03.2024 у справі № 358/671/16-ц, провадження № 2-з/358/1/24, державним нотаріусом Полковніковою Тетяною Антонівною, Богуславської районної державної знятий арешт з нежитлових будівель за адресою: АДРЕСА_3 .

Крім цього, до заяви про забезпечення позову до подачі позовної заяви, представником заявника додано копію ухвали Богуславського районного суду Київської області про скасування заходів забезпечення позову від 29.03.2024 у справі № 358/671/16-ц, провадження №2-з/358/1/24, яка не набрала законної сили.

Подана заява про забезпечення позову не містить доказів про існування обставин, які унеможливлять виконання рішення суду, у разі невжиття, вказаного в заяві виду забезпечення позову, зокрема, заява не містить обґрунтування ризиків здійснення відповідачем будь-яких дій направлених на відчуження майна, окрім припущень.

В заяві не зазначені обставини та докази, які б стверджували про те, що застосування вказаного заходу забезпечення позову не призведе до дисбалансу прав сторін по справі, оскільки після набрання ухвалою суду від 29.03.2024 у справі № 358/671/16-ц (провадження №2-зз/358/1/24) про скасування заходів забезпечення позову, правонаступник ОСОБА_2 - його дружина ОСОБА_4 матиме всі юридичні підстави прийняти спадщину.

Крім того, як вбачається із матеріалів заяви, представником заявника не наведено будь-яких підстав необхідності забезпечення позову шляхом забезпечення позову до подання позовної заяви у визначений заявником спосіб та пропозицій щодо зустрічного забезпечення.

Разом з цим, під час розгляду питання про забезпечення позову, суддя приходить до висновку, що заява про забезпечення позову є передчасно поданою.

Відповідно до ч.7 ст.153 ЦПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Отже, виходячи зі змісту поданої заяви та доводів, наведених передником заявника в її обґрунтування, суддя не вбачає підстав для задоволення заяви про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви.

Керуючись ст.149, 153, 258-261 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Заяву представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Орло Юлії Вікторівни про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладання арешт на нерухоме майно залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий: суддя К. С. Романенко