Провадження № 2/761/4745/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Романишена І.П., розглянувши питання про відкриття провадження по справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ об`єктів спільної часткової власності в натурі,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року представник позивача звернулася до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом про поділ об`єктів спільної часткової власності в натурі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.12.2023р. матеріали позовної заяви передані судді Романишеній І.П.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20.12.2023р. позовну заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня отримання позивачем ухвали.

В порядку усунення недоліків позивачу запропоновано надати до суду: документ про сплату судового збору в розмірі 13 420 грн., або відповідне клопотання, обґрунтоване доказами, про звільнення від сплати судового збору, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру, а також позовну заяву у новій редакції, відповідно до кількості учасників по справі, в якій чітко визначити зміст позовної вимоги, з доказами її надсилання відповідачу.

Копію ухвали суду було направлено та доставлено (22.12.2023р.) на електронну адресу представника позивача та позивача, яка зазначена в позовній заяві, про що в матеріалах справи містяться відповідні довідки.

Cтаном на 18.01.2024р. недоліки позовної заяви не усунуто, жодної заяви від позивача до суду не надходило.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2022р. у справі № 759/14068/19 зазначив, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Суд, враховує рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких ЄСПЛ вкотре було підкреслено, що право на суд не є абсолютним та вказано, що "якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити перетворити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним".

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності ,так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву у разі якщо позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви.

Відтак, оскільки недоліки позовної заяви не усунуто, приходжу до переконання, що позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись ст.ст. 185, 259-261, 354-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ об`єктів спільної часткової власності в натурі, - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА