Справа № 535/1968/22
Провадження № 2/535/43/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

25 березня 2024 року Котелевський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - судді Мальцева С.О.,

секретар судового засідання Білик Н.О.

без участі сторін

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 ;

відповідач: ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія Аска»,

розглянув позов про стягнення заборгованості внаслідок дорожньо-транспортної пригоди завданої кримінальним правопорушенням.-

УСТАНОВИВ:

03 листопада 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 та ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія Аска» в якому просила: стягнути з ОСОБА_2 матеріальну шкоду завдану кримінальним правопорушенням в розмірі 392 657, 68 грн., та моральну шкоду в розмірі 50 000,00 грн; стягти з ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія Аска» пеню за несвоєчасну сплату страхового відкодування в розмірі 7 594, 52 грн.

Ухвалою суду від 09.11.2022 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Розпорядженням Голови Верховного Суду №10/0/9-22 від 16.03.2022 року Котелевському районному суду Полтавської області визначено територіальну підсудність справ Дергачівського районного суду Харківської Полтавської області.

Відповідно до частини 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» відповідне рішення є підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Котелевського районного суду Полтавської області справу № 535/1968/22 передана головуючому судді Мальцеву С.О.

Ухвалою судді Котелевського районного суду Полтавської області від 15 лютого 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду в порядку загального позовного провадження (а.с.97-98).

Ухвалою судді Котелевського районного суду Полтавської області від 15 червня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті (а.с. 119).

Позивач ОСОБА_1 та представник позивача - адвокат А.Мосейчук у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, але надали до суду заяву від 05.12.2023 року, в якій просять розгляд справи провести без їхньої участі, зазначивши що позовні вимоги підтримують повністю, проти винесення заочного рішення не заперечують (а.с.138).

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся в установленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомив. Клопотань та заяв від відповідача не надходило. Виклик відповідача ОСОБА_2 у судове засідання здійснено через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, згідно вимог ч. 11 ст.128 ЦПК України (а.с. 142, 148).

Враховуючи вище викладене, суд вважає, що відповідач ОСОБА_2 про розгляд справи повідомлений належним чином.

Відповідач ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія Аска» у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся в установленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомив. Відповідач ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія Аска» надав до суду 06.12.2022 року відзив на позов, в якому просить розгляд справи провести без їхньої участі, зазначивши в поясненнях про фактичні виплати франшизи - страхового відшкодування у сумі 99 000 грн. (а.с. 66-67).

У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Згідно вимог ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи вище викладене, та той факт що відповідачі належним чином повідомлялися про дату, час і місце судового засідання, але не з`явилися в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 130 ЦПК України якщо місцеперебування відповідача невідоме, суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку, визначеному цим Кодексом.

Суд вважає, що оскільки, відповідно до ст. 12 ЦПК України судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін і неявкою до суду без поважних причин, відповідач фактично відмовився від захисту своїх прав в суді, а відповідно до ч. 4 ст. 223 України суд має право у разі неявки відповідача, повідомленого належним чином про розгляд справи, вирішувати справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляти заочне рішення). Крім цього, на думку суду в матеріалах справи є достатньо доказів для її слухання та прийняття рішення по суті справи, і такий розгляд справи не буде порушенням права відповідача, як сторони у цивільному процесі.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд, системно дослідивши матеріали цивільної справи приходить до переконання, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають до повного задоволення з наступних підстав.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

У хвалою від 21.06.2022 року Полтавського апеляційного суду у справі № 619/4496/19 обвинуваченого ОСОБА_2 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, звільнено від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 286 КК України на підставі п. 2 ч. 1 ст. 49 кк України (в редакції закону, що діяв на час вчинення кримінального правопорушення 24.10.2018), у зв?язку з закінченням строків давності.

На момент ухвалення судового рішення, обвинувачений ОСОБА_2 , якому було пред?явлено обвинувачення за ч. 1 ст. 286 КК України що є злочином невеликої тяжкості (враховуючи зворотну дію кримінального закону в часі згідно ст. 5 КК України). Клопотання обвинуваченого ОСОБА_2 задоволено, ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області змінено в частині підстав звільнення від кримінальної відповідальності.

Звільнено ОСОБА_2 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 286 КК України на підставі п. 21. 1 ст. 49 КК України (в редакції закону, що діяв на час вчинення кримінального правопорушення 24.10.2018), у зв?язку з закінченням строків давності.

Отже, оскільки звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 286 КК України на підставі п. 2 ч. 1 ст. 49 КК України є нереабілітуючою обставиною, то його вина у скоєнні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 286 КК України є встановленою та доведеною.

Згідно ч.2 статті 265 ЦК України перебіг позовної давності у разі залишення позову без розгляду позов, пред?явлений у кримінальному провадженні, час від дня пред?явлення позову до набрання законної сили судовим рішенням, яким позов було залишено без розгляду, не зараховується до позовної давності.

Якщо частина строку, що залишилася, є меншою ніж шість місяців, вона подовжується до шести місяців.

Судом встановлено, що 24.10.2018 року на автодорозі «Харків-Щербаківка» поблизу кафе «Баня» в с. Руська Лозова Дергачівського району Харківського області між автомобілем «Volvo s 80» д.н.3. НОМЕР_1 за керуванням ОСОБА_4 та автомобілем «Hyndai Sonata» д.Н.3. НОМЕР_2 за керуванням ОСОБА_2 , який є обвинуваченим по справі No619/4496/19.

Внаслідок чого, автомобіль «Volvo s 80» д.н.3.: НОМЕР_1 , 2008 року випуску, який належить на праві приватної власності заявнику - ОСОБА_1 згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , було пошкоджено, а власнику завдано значних матеріальних збитків, а також моральної шкоди.

Таким чином, вину ОСОБА_2 у настанні ДТП та причинний зв?язок між протиправною поведінкою обвинуваченого (цивільного відповідача по справі і завданням шкоди, встановлено в ході досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0001633 від 25.10.2018 року що підтверджується обвинувальним актом, ухвалою Полтавського апеляційного суду у справі № 619/4496/19 від 29.06.2022 року, висновками судового експерта ХНДЕКЦ № 1181/18 від 12.11.2018 року , Висновком судового експерта ХНДЕКЦ № 7/812/813/13/220 КПСЕ-19 від 05.09.2019 року та іншими належними та допустимими доказами у справі.

Таким чином, діями обвинуваченого ОСОБА_2 завдано матеріальної та моральної шкоди ОСОБА_1 .

3 метою встановлення розміру завданих збитків звернулась до незалежного оцінювача(суб?єкта оціночної діяльності).

На підставі заяви якої було складено звіт № 41/02-19, щодо вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного транспортного засобу встановлено, згідно висновків якого розмір матеріального збитку, внаслідок ДТП, яке сталося за участю обвинуваченого та автомобілю власника становить 491 657,68 грн. (чотириста дев?яносто одну тисячу шістсот п?ятдесят сім гривень 68 коп.).

Транспортний засіб, яким керував ОСОБА_2 під час ДТП, застрахований в ПРАТ "УКРАЇНСЬКА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ АСКА" ; згідно полісу № AM/3486232.

Надаючи правову оцінку обставинам справи суд виходить з такого.

Нормативне регулювання спірних взаємовідносин.

Відповідно до частин першої та другої статті 509 ЦК України зобов?язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов?язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, налати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов?язку. Зобов?язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з частинами першою, другою статті 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою (пункт 1 частини першої статті 1188 ЦК України).

Згідно зі ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).

Тому з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , необхідно стягнути матеріальну шкоду у розмірі 392 657,68 грн. (триста дев?яносто дві тисячі шістсот п?ятдесят сім гривень 68 коп.). 491 657, 68 грн. - 99 000 грн. ( сплачений розмір франшизи) = 392 657,68 грн.

У відповідності до ст. 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки.

Відповідно до п. 36.5 ст. 36 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" за кожен день прострочення виплати страхового відшкодування (регламентної виплати) з вини страховика (МТСБУ) особі, яка має право на отримания такого відшкодування, сплачується пеня з розрахунку подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діє протягом періоду, за який нараховується пеня.

Відповідно до роз`яснень пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених у пункті 21 його Постанови від 01 березня 2013 року №4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішені спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» При безпідставній відмові у виплаті страхового відшкодування, крім наслідків, передбачених договором, страховик, який прострочив виконания грошового зобов`язання, на вимогу страхувальника зобов`язаний сплатити йому суму страхової виплати з урахуваниям встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (стаття 526, частина друга статті 625 ЦК).

Відповідно до висновку Верховного Суду України, сформульованому у постанові від 01 червня 2016 року у справі № 6-927 цс16, позивач (потерпілий), хоча і не є стороною договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, укладеного відповідачами, але наділяється правами за цим договором: на його або третьої особи користь страховик зобов`язаний здійснити страхове відшкодування. Отже, зважаючи на юридичну природу правовідносин сторін як грошових зобов`язань, на них поширюється дія частини другої статті 625 ЦК України як спеціального виду цивільно-правової відповідальності за прострочения виконания зобов`язання.

Аналогічної позиції дотримується і Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20.06.2018 року, справа № 308/3162/15-ц.

Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України.

Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входить до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Таким чином, грошове зобов`язання може виникати між сторонами не тільки із договірних відносин, а й з інших підстав, передбачених цивільним законодавством.

Відтак позивач має право на стягнення з ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія Аска» за прострочення виконання грошового зобов`язання на підставі ч. 2 ст. 625 ЦК України суму боргу з врахуванням індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми.

Згідно наведеного позивачем розрахунку за період часу з 30.06.2022 року по 24.08.2022 року нараховано пеню за несвоєчасну сплату страхового відшкодування в розмірі 7 594,52 (сім тисяч п?ятсот дев?яносто чотири 52 коп.) .

Оцінюючи поданий позивачем розрахунок заборгованості з точки зору допустимості та належності, суд враховує, що такий був проведений із застосуванням відповідних відповідної формулали, належним чином обґрунтований та мотивований. У свою чергу, в процесі розгляду справи не здобуто жодних доказів, які ставлять під сумнів математичні розрахунки наведені позивачем.

Тому , необхідно стягнути з Приватного акціонерного товариства "УКРАЇНСЬКА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ АСКА" на користь ОСОБА_1 пеню за несвоєчасну сплату страхового відшкодування в розмірі 7 594,52 .

Щодо стягнення моральної шкоди:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 в якому просил : стягнути з ОСОБА_2 матеріальну шкоду завдану кримінальним правопорушенням в розмірі 392 657, 68 грн. та моральну шкоду в розмірі 50 000,00 грн.

Згідно із вимогами статті 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із протиправною поведінкою щодо неї самої та у зв`язку із приниженням її честі, гідності а також ділової репутації; моральна шкода відшкодовується грішми, а розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом з урахуванням вимог розумності і справедливості.

Відповідно до частин 2, 3 статті 23 ЦК України моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Відповідно до постанови Верховного Суду у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 квітня 2021 року у справі N 766/21131/18 (провадження N 61-18770св19), аналіз положень статей 11 та 23 ЦК України дозволяє зробити висновок, що за загальним правилом підставою виникнення зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є завдання моральної шкоди іншій особі. Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди.

В даному випадку мається протиправна поведінка особи, яка завдала моральної шкоди ; вина особи, яка завдала моральної шкоди, проте під час розгляду справи не було доведено її дійсний обсяг, тобто не надано жодного доказу що моральна шкода полягала, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Тому суд вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_2 на користь - ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 20 000 грн.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі задоволення позову на відповідача, тому виходячи із змісту вище зазначеної норми необхідно стягти з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) на користь держави судовий збір в розмірі 2 200,06 грн (дві тисячі двісті гривень 06 копійок) та стягти з Приватного акціонерного товариства "УКРАЇНСЬКА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ АСКА" (; 69005, Запорізька обл., місто Запоріжжя, ВУЛИЦЯ ПЕРЕМОГИ, будинок 97-А) на користь держави судовий збір в розмірі 2 200,06 грн (дві тисячі двісті гривень 06 копійок).

Керуючись ст. 12,13,19,81,141,263-265,267,273,274,354,355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія Аска» про стягнення заборгованості внаслідок дорожньо-транспортної пригоди завданої кримінальним првопорушенням, задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКП АДРЕСА_2 ) матеріальну шкоду у розмірі 392 657,68 грн. (триста дев?яносто дві тисячі шістсот п?ятдесят сім гривень 68 коп.).

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) на користь - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКП АДРЕСА_2 ) моральну шкоду у розмірі 20 000,00 (двадцять тисяч 00 коп.) гривень

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "УКРАЇНСЬКА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ АСКА" (; 69005, Запорізька обл., місто Запоріжжя, ВУЛИЦЯ ПЕРЕМОГИ, будинок 97-А) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ; АДРЕСА_3 ) пеню за несвоєчасну сплату страхового відшкодування в розмірі 7 594,52 (сім тисяч п?ятсот дев?яносто чотири 52 коп.)

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) на користь держави судовий збір в розмірі 2 200,06 грн (дві тисячі двісті гривень 06 копійок).

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "УКРАЇНСЬКА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ АСКА" (; 69005, Запорізька обл., місто Запоріжжя, ВУЛИЦЯ ПЕРЕМОГИ, будинок 97-А) на користь держави судовий збір в розмірі 2 200,06 грн (дві тисячі двісті гривень 06 копійок).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 (двадцяти) днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, до Полтавського апеляційного суду через Котелевський районний суд Полтавської області протягом 30 (тридцяти) днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення до Полтавського апеляційного суду через Котелевський районний суд Полтавської області

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

У повному обсязі рішення складено 05.04.2024 року.

Суддя: С.О. Мальцев