У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі судді Гребенюка В.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , Служба у справах дітей та сім`ї Подільської РДА у м. Києві, про встановлення юридичного факту

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду міста Києва із заявою, в якій просив встановити факт, що на його утриманні перебувають неповнолітні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 2 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження, позовного провадження (загального або спрощеного), окремого провадження.

У відповідності до п. 5 ч. 2 ст. 293 та ч. 2 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо згідно закону вони породжують юридичні наслідки.

Частиною 1 статті 316 ЦПК України передбачено, що заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Аналогічні положення закріплені у частині 1 статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Територіальна підсудність це компетенція із розгляду справ однорідними судами залежно від території, на яку поширюється їх юрисдикція.

Судом, на підставі ч. 6 ст. 187 ЦПК України та з метою встановлення даних про зареєстроване місце проживання заявника, було надіслано запит до Єдиного державного демографічного реєстру

На запит суду отримано відповідь № 783102 від 12.09.2024 з ЄДДР, згідно з якою, до 01.06.2006 року місце проживання відповідача було зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 . Відомості щодо зареєстрованого місця проживання заявника після 01.06.2006 року у реєстрі відсутні.

Згідно з копією паспорта, наданою заявником, з 07.07.2006 року його місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 .

Заявник звернувся до Подільського районного суду міста Києва, зазначивши у своїй заяві, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , але на даний час на підставі договору оренди квартири фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 , яка територіально відноситься до Подільського району міста Києва.

Суд зазначає, що наданий заявником договір оренди не містить інформації про реєстрацію місця проживання чи реєстрацію місця перебування відповідача.

Крім того, особа може мати декілька місць проживання (перебування). Водночас законодавством визначено необхідність проведення реєстрації місця проживання (перебування) особи, яка може бути здійснена тільки за однією адресою за її власним вибором, в тому числі й на підставі договору оренди житлового приміщення. Реєстрація місця проживання (перебування) у встановленому порядку має значення для реалізації окремих прав особи, зокрема, під час вибору суду, якому підсудна справа.

Реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання за однією з цих адрес за власним вибором. За адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Відомості про реєстрацію місця проживання вносяться до паспорта громадянина України, тимчасового посвідчення громадянина України, посвідки на постійне проживання, посвідки на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист, а відомості про реєстрацію місця перебування до довідки про звернення за захистом в Україні.

Згідно з висновками, викладеними у Постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 24 червня 2024 року по справі № № 554/7669/21, положення ч. 1 ст. 27 ЦПК України імперативно встановлюють, що визначення територіальної юрисдикції (підсудності) здійснюється з урахуванням зареєстрованого місця проживання або перебування фізичної особи сторони у справі, якщо інше не передбачено законом. Зазначена вимога процесуального закону унеможливлює зловживання процесуальними правами при визначенні підсудності. Отже, в нормах ЦПК України передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення. Використання для встановлення конкретного суду за визначеною територіальною підсудністю фактичної адреси проживання матиме наслідком невизначеність при вчиненні окремих процесуальних дій, адже фактичне місце проживання може змінюватись чи не щодня. Крім того, особа може мати більше ніж одне фактичне місце проживання, але зареєстроване може бути лише одне місце проживання.

З урахуванням того, що будь-яких доказів реєстрації місця проживання заявника в Подільському районі міста Києва на час пред`явлення позову до суду, останнім не надано, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для розгляду даної цивільної справи Подільським районним судом міста Києва, та необхідність її направлення для розгляду до суду за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З відкритих відомостей щодо складу територіальних громади вбачається, що с. Хороша, Вінницького району, Вінницької області входить до складу Липовецької територіальної громади.

Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 року № 807-IX у Київській області було ліквідовано Липовецький та Вінницький райони з наступним утворенням Вінницького району, до складу території якого ввійшла вся територія Липовецького району Вінницької області.

У той же час, пп. 1 п. 3-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій та статус суддів» встановлюється, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів, відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Таким чином, відповідно до наведених положень законодавства, повноваження з відправлення правосуддя на території колишнього Липовецького району Вінницької області, та відповідно, території Липовецької територіальної громади, продовжують здійснюватися Липовецьким районним судом Вінницької області.

Враховуючи, що останнє відоме місце проживання заявника встановлене поза межами територіальної юрисдикції (підсудності) Подільського районного суду м. Києва, цивільну справу окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , Служба у справах дітей та сім`ї Подільської РДА у м. Києві, про встановлення юридичного факту, необхідно передати для розгляду до Липовецького районного суду Вінницької області.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 31-32, 187, 260, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , Служба у справах дітей та сім`ї Подільської РДА у м. Києві, про встановлення юридичного факту, необхідно передати для розгляду до Липовецького районного суду Вінницької області передати для розгляду до Липовецького районного суду Вінницької області;

Роз`яснити учасникам справи, що передача справи, з підстав зазначених вище в ухвалі, здійснюється не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали суду, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення;

Копію ухвали надіслати позивачу;

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала, як така, що постановлена поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.В. Гребенюк