Справа № 496/3475/24
Провадження № 2/496/2008/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2024 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Пасечник М.Л., вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Біляївської державної нотаріальної контори Одеської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача адвокат Богомолова І.Г., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулась до суду із позовом до відповідача, яким просить визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини та зобов`язати Біляївську державну нотаріальну контору Одеської області у визначений судом термін прийняти його заяву про прийняття спадщини та видати йому свідоцтво про право на спадщину.

Відповідно до п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, самі обставини, наявність підстав для звільнення від доказування.

Згідно Листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.20213 року № 24-753/0/4-13 - при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Такими поважними причинами пропуску зазначеного строку можуть бути: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

До позовної заяви не надано доказів на підтвердження обставин, вказаних в позовній заяві, в тому числі, мешкання спадкодавців по день смерті за однією адресою із позивачем.

Крім цього, згідно із п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року, при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Позивач посилається на отримання відповіді від нотаріуса про пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини, проте доказів цього не надано.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 « Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При цьому матеріали справи не містять відомостей про інших можливих спадкоємців. Враховуючи викладене, суд роз`яснює позивачу право звернутися до суду з клопотанням про витребування доказів, а саме: спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , для з`ясування кола спадкоємців, які прийняли спадщину, для вирішення питання про заміну неналежного відповідача.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з моменту отримання позивачем ухвали.

При цьому, суд зазначає, що у випадку невиконання вимог суду у встановлений строк, заява буде вважатися неподаною та буде повернута заявнику.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне заяву залишити без руху, надавши заявникові час для усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 294, 317, 318 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Біляївської державної нотаріальної контори Одеської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк заява буде визнана неподаною та повернута відповідно до вимог ч.3 ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Л. Пасечник