Справа № 185/1041/24
Провадження № 2/185/1811/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 червня 2024 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Зінченко А.С., за участю секретаря судового засідання Самойленко Л.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу ЄУ № 185/1041/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Центр надання адміністративних послуг виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням,
В січні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Центр надання адміністративних послуг виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, в якому просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 та визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .
Позов мотивований тим, що позивачу на підставі Договору купівлі-продажу належить квартира яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Відповідно до п. 4 цього Договору відповідачі - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 зобов`язались виписатися з відчужуваної квартири за адресою: АДРЕСА_2 , в строк до 12 серпня 2023 року, проте станом на теперішній час з реєстраційного обліку за даною адресою відповідачі не знялись.
Факт реєстрації відповідачів у квартирі створює позивачу перешкоди у реалізації прав користування та розпорядження належним їй майном.
Тому позивач просить визнати відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням, розташованим за вказаною адресою.
Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19.02.2024 відкрито спрощене позовне провадження по вищевказаній справі та призначено справу до розгляду з викликом сторін.
Позивач в судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримала повністю, проти винесення заочного рішення по справі не заперечувала.
Відповідачі належним чином повідомлені в судове засідання повторно не з`явився, відзив не подав.
Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивачу на праві власності належить квартира, за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується договором купівлі-продажу від 12.08.2023, зареєстрованим в реєстрі за № 1-1081, посвідченого державним нотаріусом Першої Павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Шкицькою Ю.А. та витягом з Державного реєстру речових прав № 360880945.
Відповідно до довідки КП МІРАЦ № 476 від 15.01.2024 за адресою: АДРЕСА_2 зареєстровані ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .
Відповідно до акту ОСББ «ГрінСтріт 2» від 16.01.2024 складеного керівником ОСББ «ГрінСтріт 2» та підписаного сусідами, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 , але з 2023 року не проживають .
08.01.2024 ОСОБА_1 як власник житла, звернулась до Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області з заявою, у якій просила зняти з зареєстрованого місця проживання ОСОБА_2 , у задоволенні якої їй відмовлено на підставі п. 3 ст. 18 ЗУ «Про правовий режим надзвичайного стану».
08.01.2024 ОСОБА_1 як власник житла, звернулась до Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області з заявою, у якій просила зняти з зареєстрованого місця проживання ОСОБА_3 , у задоволенні якої їй відмовлено на підставі п. 3 ст. 18 ЗУ «Про правовий режим надзвичайного стану».
Відповідно до пункту 50 Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 лютого 2022 р. № 265, зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) здійснюється на підставі:
1) заяви про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), поданої особою або її законним представником (представником) за формою згідно з додатком 5;
2) рішення суду, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житло або права користування житлом, про виселення, про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) особи, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою (у такому випадку адміністративний збір не сплачується);
3) свідоцтва про смерть або відомостей про державну реєстрацію смерті з Державного реєстру актів цивільного стану. У таких випадках датою зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання особи є дата видачі свідоцтва про смерть або дата здійснення актового запису про смерть особи;
4) повідомлення територіального органу або підрозділу ДМС із зазначенням відповідних реквізитів паспортного документа померлої особи або документа про смерть, виданого компетентним органом іноземної держави, легалізованого в установленому порядку;
5) заяви власника житла про зняття особи із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) за формою згідно з додатком 6.
Відповідно до ст. 403 ЦК України сервітут визначає обсяг прав щодо користування особою чужим майном. Сервітут може бути встановлений на певний строк або без визначення строку. Особа, яка користується сервітутом, зобов`язана вносити плату за користування майном, якщо інше не встановлено договором, законом, заповітом або рішенням суду. Сервітут не позбавляє власника майна, щодо якого він встановлений, права володіння, користування та розпоряджання цим майном. Сервітут зберігає чинність у разі переходу до інших осіб права власності на майно, щодо якого він встановлений.
Статтею 406 ЦК України встановлено, що сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення.
Відповіднодо ст. 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Враховуючи обставини справи, суд вважає за необхідне задовольнити вимоги позивача та усунути перешкоди у здійсненні права користування майном шляхом визнання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме, квартирою за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст. 5, 12, 13, 81,89, 258, 259, 263-265, 268, 273,280-282 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Центр надання адміністративних послуг виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме, квартирою за адресою: АДРЕСА_2 .
Визнати ОСОБА_3 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме, квартирою за адресою: АДРЕСА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.
Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Третя особа: Центр надання адміністративних послуг виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, , адреса: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Шевченка, 128.

Суддя А. С. Зінченко