печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2024 року суддя Печерського районного суду м. Києва Литвинова І. В., розглянувши у порядку письмового провадження питання виправлення описки в ухвалі Печерського районного суду м. Києва від 23 травня 2024 року про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви з вимогами про поділ спільного майна при розлученні,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Печерського районного суду м. Києва перебувала вказана цивільна справа.

23 травня 2024 року ухвалою судді Печерського районного суду постановлено відмовити у задоволенні заяви /а. с. 13-14/.

Разом з тим, під час підготовки і оформлення матеріалів справи виявлено механічну описку, яка полягає у тому, що у резолютивній частині ухвали по суті заяви не вказано кінцеве рішення, до якого прийшов суд, розглянувши вимоги і обґрунтування заяви, однак, що вбачається із мотивувальної частини. Так, зазначено, що, вивчивши заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із вимогою позову, який має намір подати ОСОБА_1 , суд приходить до висновку, що заява не містить обґрунтування, підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених прав або інтересів заявника не вбачаються, відтак заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За частиною другою статті 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними або граматичними описками, що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це одруки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

У відповідності до правового висновку Верховного суду у постанові від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, суд приходить до висновку, що механічна описка є суттєвою, а тому підлягає виправленню.

Відтак, керуючись ст.ст. 1-20, 269, 353-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Виправити описку в ухвалі Печерського районного суду м. Києва від 23 травня 2024 року про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви з вимогами про поділ спільного майна при розлученні.

Вважати написаним у першому абзаці резолютивної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 23 травня 2024 року: «Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви з вимогами про поділ спільного майна при розлученні залишити без задоволення».

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

СуддяІ. В. Литвинова