Справа № 277/503/24
У Х В А Л А

Іменем України

21 травня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

судді Саламон О.Б.

з участю секретаря судового засідання Рябенка В.О.

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Об`єднаної територіальної громади в особі Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

03 квітня 2024 року ухвалою Ємільчинського районного суду Житомирської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини передано за підсудністю до Деснянського районного суду м. Києва.

23 квітня 2024 року справа надійшла до Деснянського районного суду м. Києва.

25 квітня 2024 року ухвалою Деснянського районного суду м. Києва відкрито провадження по справі, призначено справу до судового розгляду.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Представник заявника ОСОБА_1 через представника ОСОБА_2 звернулась до суду з заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

За змістом ст. 62 ЦПК України, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреність фізичної або юридичної особи; свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Частиною 1 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено документи, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги.

Як вбачається з копії довіреності від 27.10.2023, приєднаної до заяви, ОСОБА_1 уповноважила ОСОБА_2 бути її представником при вирішенні будь-яких питань, що її стосуються, а також з усіх питань щодо оформлення спадщини, а саме вести її справи по оформленню її спадкових прав на майно, що залишилось після смерті її матері.

В той же час, зі змісту вказаної довіреності вбачається, що повноважень представника представляти інтереси заявника у судах, в тому числі і право підпису та подання до суду заяв (позовні заяви) від імені ОСОБА_1 , довіреність не містить.

Іншої чинної довіреності, договору про надання правничої допомоги чи ордеру, які б посвідчували право ОСОБА_2 представляти інтереси ОСОБА_1 , до матеріалів заяви не долучено.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд зазначає, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави (рішення у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року, рішення у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року).

В зв`язку з тим, що заявником не долучено до заяви визначені законодавством документи, які посвідчують повноваження представника на представництво інтересів заявника в суді з правом на підписання та подання заяви про встановлення факту, та заява підписана особою, яка не має право її підписувати, відтак, провадження у справі було відкрито помилково.

Відповідно до п.2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Таким чином, у суду наявні підстави для залишнння заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 257-261, 353, 354 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Об`єднаної територіальної громади в особі Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвалу може бути оскаржено протягом п`ятнадцяти днів до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 23.05.2024.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва О.Б. Саламон