Справа № 206/4279/21
Провадження № 2/206/5/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.05.2024 Самарський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Поштаренко О.В.

за участю секретаря судового засідання Лукінова Б.В.

за участю представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро заяву представника позивача адвоката Шклярука Д.С. за первісним позовом про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Дніпровська міська рада, приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Біловол В.О. та приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Шрамова В.М., про визнання права власності на нерухоме майно, поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, шляхом стягнення грошової компенсації, усунення перешкод у здійснені права власності, визнання недійсним свідоцтва про право власності за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

Вказана цивільна справа перебуває цивільна на розгляді в Самарському районному судді м.Дніпропетровська. 12 квітня 2024 року на адресу суду від представника позивача адвоката Шклярука Д.С. за первісним позовом надійшла заява про зміну (уточнення) предмету позову у вказаній цивільній справі в обґрунтування якої вказано наступне. Під час підготовчого провадження у справі стороною відповідача надано до суду копію ухвали Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 25 серпня 2021 року по вказаній справі, щодо визначення рівної частки ОСОБА_4 у спільній сумісній власності подружжя у розмірі 1/2 частки домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Так за час перебування ОСОБА_4 у шлюбі з ОСОБА_3 набуте ними як подружжям у спільну сумісну власність домоволодіння АДРЕСА_1 , право власності на яке зареєстровано за ОСОБА_3 , було внесено та перебудовано на його місці повністю нові будівлі та споруди, право власності на які не було зареєстроване в установленому законом порядку. До складу існуючого домоволодіння за вказаною адресою, згідно з технічним паспортом на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами (інвентаризаційна справа № МР24752) та актом поточних змін ФОП ОСОБА_6 від 26 січня 2021 року, фактично входить: житловий будинок (літ. А1) з підвалом (ІД) загальною площею 202, 2 кв.м., житловою площею 66 кв.м., тераса (літ. а2), приямки (літ. а3, літ. а4), вхід в підвал (літ. а5), споруди (№ 1-3, І, II). Враховуючи викладене, у зв?язку із необхідністю визначення на час розгляду даної справи стану (ступеню готовності) об?єкта незавершеного будівництва спірного нерухомого майна, стороною позивача, між іншим, подано до суду заяву про забезпечення доказів. Позивач ОСОБА_3 наразі звернувся до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровський проектно-конструкторський технологічний інститут» з метою проведення дослідження (обстеження) спірного домоволодіння на предмет попереднього визначення відповідного стану (ступеню) готовності будівництва, зокрема надавши для дослідження (обстеження) комплекс проектної документації будівництва будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно із довідкою про стан готовності незавершеного будівництва від 10 квітня 2024 року, виданою інженером з інвентаризації нерухомого майна ТОВ «Дніпровський проектно-конструкторський технологічний інститут» ОСОБА_7 (кваліфікаційний сертифікат серії AE № 002313 від 13 травня 2013 року) за результатами здійсненого, за чинним порядком проведення технічної інвентаризації об?єктів нерухомого майна дослідження наданих ОСОБА_3 документів щодо будівництва будинку за адресою: АДРЕСА_1 , зазначений об?єкт нерухомого майна складається з житлового будинку (літ. А1) з підвалом (ПД) загальною площею 202, 2 кв.м., житловою площею 66, 0 кв.м., тераси (літ. а2), приямок (літ. а3, літ. а4), входу в підвал (літ. а5), споруд (№1-3, I, II). Ураховуючи необхідність наступного введення об?єкта нерухомості в експлуатацію, вказаною довідкою визначено, що стан незавершеного будівництва складає 90% готовності. Отже, на теперішній час у даній справі стан (ступень готовності) незавершеного будівництва нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , визначено на 90% готовності. Враховуючи викладене, сторона позивача отримавши інформацію профільного змісту з приводу стану (ступеню готовності) об?єкта незавершеного будівництва спірного нерухомого майна, що надається на засадах рівності та змагальності сторін й стосується предмета доказування, вважає за необхідне, разом із поданням доказу, змінити у відповідній частині предмет позову, тим самим уточнивши позовну вимогу про визнання за кожним із колишнього подружжя права власності на 1/2 частину об?єкта незавершеного будівництва нерухомого майна, ураховуючи визначений на теперішній час стан (ступень) готовності будівництва. В іншій частині заявлені позовні вимоги залишити без змін.

Представником відповідача адвокатом Теліус Д.В. на адресу суду подано заперечення на заяву про зміну (уточнення) предмету позову. Просить суд відмовити в задоволенні вказаної заяви, оскільки подана представником позивача Довідка від 10.04.2024 видана ТОВ «Дніпровський проектно-конструкторський технологічний інститут» на яку останній посилається як на підставу для зміну (уточнення) предмету позову, є недостовірним доказом у відповідності до ст. 79 ЦПК України, а відтак не може бути прийнята судом.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 заяву про зміну предмету позову підтримав та просив її задовольнити.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 заперечувала проти задоволення заяви про зміну предмету позову.

Інши учасники судового процесу в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце судового засідання повідомлені належним чином. Дослідивши подану заяву, вислухавши думки сторін, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Частиною 3 ст. 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Частиною четвертою ст. 49 ЦПК України, визначено, що зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження, - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Дія 97» проти України від 21 жовтня 2010 року).

Вказане вище співпадає з висновками Верховного Суду у складі Обєднаної Палати Касаційного цивільного суду від 06.02.2019 року у справі № 361/161/13-ц, провадження № 61-37352сво18.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до суду, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується відповідна позовна вимога.

Вказане узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 12.06.2019 року у справі № 487/10128/14-ц, Провадження № 14-473 цс 18.

Частиною третьої статті 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Так, позивач, звертаючись до суду та подаючи заяву про зміну предмета позову, самостійно визначає яке його право та охоронюваний законом інтерес порушено відповідачем.

Вивчивши заяву про зміну предмета позову у даній справі, суд вважає, що така заява не суперечить закону, не виходить за межі спірних правовідносин, сторона позивача змінила предмет позову, не змінюючи підстави позову, тому суд вважає за необхідне заяву представника позивача за первісним позовом задовольнити прийняти до провадження заяву про зміну предмета позову та розгляд справи продовжити із врахуванням доповненої позовної вимоги, надавши відповідачам строк для подання відзиву на позовні вимоги зі зміненим предметом позову.

Керуючись ст.ст.49,53,189,197,258,260,261,353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача адвоката Шклярука Д.С. за первісним позовом про зміну предмету позову задовольнити.

Прийняти до провадження заяву про зміну предмета позову, що надійшла до суду 12 квітня 2024 року у цивільній справі № 206/4279/21 провадження 2/206/5/24 за позовом ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Дніпровська міська рада, приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Біловол В.О. та приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Шрамова В.М., про визнання права власності на нерухоме майно, поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, шляхом стягнення грошової компенсації, усунення перешкод у здійснені права власності, визнання недійсним свідоцтва про право власності за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення. Заперечення на ухвалу можуть бути включенні до апеляційної скарги на рішення суду за результатами розгляду справи.

Суддя О.В. Поштаренко