Справа № 305/1133/24
Провадження по справі 2/305/490/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.05.2024 року м. Рахів

Рахівський районний суд Закарпатської області в складі: судді Попової О.М., при секретарі судового засідання Бакшиній К.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Рахівського районного суду Закарпатської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивовані тим, що між сторонами 30 липня 1994 року було укладено шлюб, зареєстрований виконкомом Діловецької сільської ради Рахівського району Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис № 17. Від шлюбу неповнолітніх дітей сторони не мають. Подружнє життя з відповідачем не склалось у зв`язку з тим, що у сторін різні характери та погляди на життя, зникли справжні сімейні почуття. Сторони припинили проживати разом, не ведуть спільного господарства, не бажають примиритись. Таким чином шлюб між сторонами існує лише формально, сім`я повністю розпалась, примирення між сторонами неможливе. Сторони втратили почуття любові та поваги один до одного. Позивачка, як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, бажає залишити собі після розірвання шлюбу прізвище « ОСОБА_3 ».

Враховуючи викладене, позивач просить, шлюб, зареєстрований 30 липня 1994 року виконкомом Діловецької сільської ради Рахівського району Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис № 17, між нею, ОСОБА_1 та відповідачем, ОСОБА_2 , розірвати.

Позивачка, в судове засідання не з`явився, разом з позовною заявою подала до суду заяву, в якій просила суд, справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Відповідач, в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, в якій просив справу розглядати без його участі, проти задоволення позову не заперечує.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено, що між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (відповідач), та ОСОБА_1 (прізвище до укладення шлюбу ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 (позивачка), 30.07.1994 року, зареєстровано шлюб у виконкомі Діловецької сільської ради Рахівського району Закарпатської області, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 виданим 30 липня 1994 року, актовий запис № 17 від 30.07.1994 року.

Від шлюбу у сторін, згідно позовної заяви, малолітніх чи неповнолітніх дітей немає.

З позовної заяви вбачається, що фактичні взаємовідносини подружжя припинені, подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, примирення між сторонами неможливе.

Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

За таких обставин, встановивши, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, що має істотне значення, сім`я розпалася остаточно, спільне господарство подружжям не ведеться, суд вважає за необхідне ухвалити рішення відповідно до ст. 112 СК України, яким позовні вимоги задовольнити.

Суд враховує, що позивачка, звертаючись до суду з позовом, у позовній заяві не просила стягувати витрати по сплаті судового збору з відповідача на її користь, тому суд вважає за можливе судові витрати залишити за рахунок позивачки.

На підставі ст.ст. 110, 112, 113 СК України, керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 12, 206, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 30 липня 1994 року, у виконкомі Діловецької сільської ради Рахівського району Закарпатської області, актовий запис № 17 від 30.07.1994 року.

Після розірвання шлюбу залишити позивачці шлюбне прізвище ОСОБА_3 .

Шлюб вважається розірваним після набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.М. Попова