Справа № 212/2778/24
У Х В А Л А

15 травня 2024 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі

головуючого судді Козлова Д. О.,

за участю секретаря Пижик В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав, третя особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Покровської районної в місті ради-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області із даним позовом 14 березня 2024 року, провадження по якому було відкрито ухвалою суду від 19 березня 2024 року.

02 травня 2024 року від представника позивача, адвоката Страх В.О. надійшла заява в якій останній зазначає, що відповідач, ОСОБА_2 , помер.

З копії свідоцтва про смерть, виданого повторно Покровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Одеса) 25 квітня 2024 року вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що був зроблений актовий запис № 1730.

Таким чином суд встановив, що відповідач, ОСОБА_2 , помер до пред`явлення ОСОБА_1 вказаного позову до суду, тому не набув цивільної процесуальної правоздатності по даній справі.

У цьому сенсі суд зазначає, що цивільне-процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Тому процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

На підставі переліченого вмотивування, суд зауважує, що процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Аналогічна правова позиція була викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 7 квітня 2020 року по справі № 473/1433/18.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За таких встановлених обставин справи, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ст. 25 ЦК України припинено, та яка не могла бути стороною у справі, то провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав, третя особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Покровської районної в місті ради підлягає закриттю з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, оскільки справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст. 255 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав, третя особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Покровської районної в місті ради - закрити.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її вручення.

Ухвалу складено та підписано 15 травня 2024 року.

Суддя Козлов Д.О