Номер провадження: 22-ц/813/4202/24
Головуючий у першій інстанції Бескровний Я. В.
Доповідач Заїкін А. П.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

16.05.2024 року м. Одеса

Єдиний унікальний номер судової справи: 520/12609/15-ц

Номер провадження: 22-ц/813/4202/24

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

- головуючого судді Заїкіна А.П. (суддя-доповідач),

- суддів: - Погорєлової С.О., Таварткіладзе О.М.,

за участю секретаря судового засідання Мокана В.В.,

учасники справи:

- позивач ОСОБА_1 ,

- відповідач ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_2 про призначення у справі повторної експертизи під час розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про припинення права на частку в спільній частковій власності та виплату вартості частки у спільному майні, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ частки майна в натурі, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Одеси, ухвалене у складі судді Бескровного Я.В. о 13 годині 18 хвилині 30 листопада 2023 року,

встановив:

У вересні 2015 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищезазначеним позовом, в якому просить: 1) припинити право власності ОСОБА_4 на 2/6 частини домоволодіння за адресою - АДРЕСА_1 з виплатою компенсації частки у спільному майні; 2) визнати за нею право власності на 2/6 частини домоволодіння за вказаною адресою.

ОСОБА_1 обґрунтовує позовні вимоги тим, що вона є власницею 4/6 частин будинку АДРЕСА_1 , яким фактично користується тільки вона. Інші 2/6 частини домоволодіння належать ОСОБА_2 .. Вказана частка є незначною, а тому таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам власника (Т. 1, а. с. 1 2).

У липні 2016 року ОСОБА_2 , не визнавши вимоги первісного позову, звернувся до суду із вищезазначеним зустрічним позовом, в якому просить виділити йому в натурі 1/3 частину спірного будинку, згідно із запропонованим ним варіантом (Т. 1, а. с. 145 149).

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 30.11.2023 року відмовлено у задоволенні первісного позову ОСОБА_1 та зустрічного позову ОСОБА_2 ..

Рішення суду мотивовано тим, що ОСОБА_1 не надано доказів того, що будинок АДРЕСА_1 є неподільною річчю, та враховуючи, що 1/3 частина житлового будинку не може вважатися незначною, то суд не знайшов підстав для задоволення первісного позову. Оскільки ОСОБА_2 не надано доказів технічної можливості виділу в натурі 1/3 частини будинку АДРЕСА_1 , тобто вимога про виділ частки будинку в натурі не доведена, то підстав для задоволення зустрічного позову суд не вбачав (Т. 3, а. с. 40 41).

ОСОБА_2 в апеляційній скарзі просить скасувати рішення суду першої інстанції. Ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити його зустрічні вимоги.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що рішення суду першої інстанції ухвалено при неповному з`ясуванні обставин справи, що мають значення для справи, з порушенням норм процесуального права, неправильному застосуванні норм матеріального права. Одночасно в апеляційній скарзі заявлено клопотання про призначення у справі повторної судово-будівельної експертизи (Т. 3, а. с. 43 47).

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 12.02.2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 30.11.2023 року залишено без руху (Т. 3, а. с. 80 80 зворотна сторона).

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, апелянтом було подано заяву якою усунуто недоліки апеляційної скарги.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 22.02.2024 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 30.11.2023 року (Т. 3, а. с. 88 88 зворотна сторона).

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 05.03.2024 року закінчено підготовку справи до апеляційного розгляду. Призначено справу до розгляду у судовому засіданні з викликом сторін в приміщенні Одеського апеляційного суду (Т. 3, а. с. 96).

У судовому засіданні адвокат Досковський В.Г., діючий від імені ОСОБА_1 , заперечував проти задоволення клопотання про призначення у справі експертизи.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце розгляду справи сповіщені належним чином.

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, законодавець передбачив, що явка до апеляційного суду належним чином повідомленого учасника справи не є обов`язковою. Апеляційний суд може розглянути справу за відсутності її учасників. Апеляційний суд може відкласти розгляд справи у разі, коли причини неявки належним чином повідомленого учасника справи будуть визнані апеляційним судом поважними. Таким чином, з врахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі № 348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, освідомленість учасників справи про її розгляд, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, достатню наявність у справі матеріалів для її розгляду, відсутність клопотань про відкладення розгляду справи, заслухавши думку учасників справи, які прийняли участь у судовому засіданні, про можливість слухання справи за відсутності інших її учасників, колегія суддів вважає можливим розглянути питання про призначення експертизи за відсутності її інших учасників.

Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши пояснення учасників справи, які прийняли участь у судовому засіданні, обговоривши доводи заяви про призначення у справі повторної судово-будівельної експертизи, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно із частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково наданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Виходячи з системного аналізу вищевказаних норм процесуального законодавства, апеляційний суд перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції на момент його ухвалення.

За правилами, передбаченими ст. ст. 5, 11, 13, 81, 83 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачений цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з подання відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлених законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Статтями 102, 103, 104, 107 ЦПК України передбачено, що висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта можуть бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу, (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом апеляційної інстанції лише у виняткових винятках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього (ч. 3 ст. 367 ЦПК України).

Предметом спору за зустрічним позовом у даній справі є - виділ частки майна в натурі.

В матеріалах справи наявний Висновок експерта № 21-2080 від 17.08.2021 року судової будівельно-технічної експертизи (Т. 2, а. с. 97 113).

У подальшому ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 04.11.2021 року, яка була змінена постановою Одеського апеляційного суду від 24.11.2022 року, було призначено у справі додаткову судову комплексну оціночну та будівельно-технічну експертизу.

Однак вказана експертиза не була проведена у зв`язку із ненаданням ОСОБА_2 доказів оплати витрат на проведення експертизи.

ОСОБА_2 неодноразово звертався до суду першої інстанції з клопотанням про звільнення від сплати за проведення експертизи, ухвалами суду першої інстанції останньому було відмовлено.

Згідно з ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Згідно з п.п.1.2.13, 3.6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Відповідно до п. 3.6. вищевказаної Інструкції, у разі призначення експертизи (залучення експерта) для проведення додаткової або повторної експертизи, крім матеріалів, зазначених у пункті 3.3 цього розділу, до експертної установи (експертові) надаються також висновки попередніх експертиз з усіма додатками (фотознімками, порівняльними зразками тощо), а також додаткові матеріали, що стосуються предмета експертизи, які були зібрані після надання первинного висновку.

Відповідно статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Стаття 105 ЦПК України встановлює обов`язкове призначення експертизи судом. Так, згідно цієї статті призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Ураховуючи, що по справі не була проведена експертизи, призначена згідно вищевказаних ухвали суду першої інстанції та постанови апеляційного суду, проте поставлені на вирішення експертизи питання мають значення для правильного вирішення справи, тому існують підстави для призначення експертизи в апеляційному суді та направлення матеріалів справи до експертної установи з метою проведення експертизи.

Щодо клопотання апелянта про звільнення від оплати за проведення експертизи, апеляційний суд зазначає, що відповідно ч. 10 ст. 139 ЦПК України якщо у справах окремого провадження виклик свідків, призначення експертизи, залучення спеціалістів здійснюються за ініціативою суду, а також у випадках звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру, відповідні витрати відшкодовуються за рахунок державного бюджету. Матеріалами справи встановлено, що звертаючись до суду з апеляційною скаргою на рішення суду, апелянт надав докази про звільнення його від спати судового збору як особи з інвалідністю I групи, що підтверджується копією довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії ААБ № 947948, якою інвалідність ОСОБА_2 встановлена безстроково (Т. 2, а. с. 48).

У зв`язку з чим, враховуючи наведені вище вимоги процесуального закону та те, що заявник відповідно до Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, апеляційний суд вважає за необхідне призначити проведення експертизи за рахунок коштів державного бюджету.

За вказаних обставин, колегія суддів приходить до висновку про те, що клопотання ОСОБА_2 про призначення по справі повторної експертизи підлягає частковому задоволенню необхідно призначити додаткову експертизу. Проведення експертизи необхідно доручити експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Частиною 2 ст. 381 ЦПК України передбачено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи, клопотання та заяви учасників справи, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення провадження у справі, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом апеляційної інстанції шляхом постановлення ухвали, в порядку, визначеному цим Кодексом для постановлення ухвал суду першої інстанції.

Згідно ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи. З матеріалів справи вбачається, що проведення експертизи під час розгляду справи у судовому засіданні є неможливим. Тому провадження у справі необхідно зупинити на час проведення експертизи.

Колегія суддів роз`яснює сторонам у справі, що відповідно до ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Керуючись ст. ст. 13, 81, 83, 103, 367, 368, 381, 389 ЦПК України, Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_2 про призначення по справі повторної судової експертизи задовольнити частково.

Призначити у справі додаткову судову комплексну оціночну та будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставити наступні питання:

Чи існують можливі варіанти поділу будинку і надвірних споруд по АДРЕСА_1 відповідно до часток кожного зі співвласників будинку - ОСОБА_1 2/3 частки та ОСОБА_2 - 1/3 частка, по можливості без переобладнання чи з мінімальним переобладнанням об`єктів, з підрахунком вартості часток кожного із співвласників для розрахунку грошової компенсації у разі, якщо поділ домоволодіння можливий не у суворій відповідності до ідеальних часток? Якщо так, то вказати ці варіанти поділу.

Розглянути варіант поділу, запропонований ОСОБА_2 у додатку №11 до зустрічної позовної заяви від 24.07.2016 р. вх. № 28347 (а. с. 168).

Проведення експертизи доручити Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, що знаходиться за адресою - 65026, м. Одеса, вул. Рішельєвська, 8.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

Витрати за проведення експертизи відшкодувати за рахунок державного бюджету.

Зобов`язати ОСОБА_5 надати доступ експерту до будинку за адресою АДРЕСА_1 для його дослідження.

Зобов`язати сторони надати на вимогу експертів в їх розпорядження всі необхідні для проведення експертизи матеріали.

В розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи №520/12609/15-ц (номер провадження №22-ц/813/4202/24).

Роз`яснити учасникам справи наслідки ст. 109 ЦПК України, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження в справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня прийняття в частині зупинення провадження у справі.

Повний текст ухвали складений 21 травня 2024 року.

Головуючий суддя: А. П. Заїкін

Судді: С. О. Погорєлова

О. М. Таварткіладзе