Справа № 638/2045/24
Провадження № 2/638/3052/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

15.05.2024 м. Харків

Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

головуючої судді Штих Т. В.,

за участю секретаря судових засідань Кассіч Н. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі місцевого суду в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

встановив:

АТ «Перший український міжнародний банк» звернулось до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1 в якому просить стягнути з останнього заборгованість за кредитним договором № 01 від 24.06.2016 у сумі 124 976,53, також просив стягнути суму сплаченого судового збору.

Позовні вимоги мотивувало тим, що 24.06.2016 між АТ «Перший український міжнародний банк» та ОСОБА_1 укладено Кредитний договір № 01 та видано кредитну карту з кредитним лімітом у сумі 12 421,00 грн, який в подальшому було збільшено до 88 800,00 грн.

Відповідач свої зобов`язання належним чином не виконує, в результаті чого станом на 01.11.2023 утворилась заборгованість у розмірі 124 976,00 грн, з яких: 88 720,61 - заборгованість за кредитом; 36 255,92 грн - заборгованість за процентами.

Відповідач ОСОБА_1 24.06.2016 підписанням заяви на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб підтвердив, що приймає Публічну пропозицію АТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування, яка розміщена на сайті, ознайомлений з його умовами, не заперечував проти підключення його до sms-банкінгу, та відкриття на його ім`я поточного рахунку, надання кредитної картки.

Протягом дії кредитного договору кредитний ліміт неодноразово збільшувався.

Збільшення кредитного ліміту передбачено п. 4.1.5 Договору комплексного банківського обслуговування, відповідно до якого при визначенні розміру кредитного ліміту банк керується внутрішніми нормативними документами Банку та чинним законодавством України. Розмір кредитного ліміту, встановлений Банком, повідомляється Клієнту шляхом надсилання йому sms-повідомлення. У разі незгоди Клієнта із встановленим кредитним лімітом, Клієнт протягом 30 календарних днів повинен звернутися у відділення Банку, та особисто подати відповідну письмову заяву. У разі, якщо Клієнт протягом вказаного строку не заявив про свою незгоду з розміром встановленого ліміту та/або здійснив першу платіжну операцію, та скористався кредитним лімітом після отримання відповідного sms-повідомлення Банку, згода Клієнта з умовами надання Овердрафту вважається підтвердженою.

Отже, відповідач не надав письмової заяви про незгоду з встановленням збільшення розміру кредитного ліміту та фактично ним скористався.

Відповідно до частини 1 розділу І Договору комплексного банківського обслуговування овердрафт короткостроковий кредит, що надається банком клієнту в межах кредитного ліміту відповідно до умов Договору для здійснення платіжних операції понад залишок власних коштів клієнта на картковому рахунку. Обслуговування карткового рахунку, за яким встановлено Овердрафт, здійснюється за дебетово-кредитною схемо.

Кредитний ліміт максимальна сума доступних кредитних коштів за Кредитною лінією або Овердрафтом, що надається Банком на умовах і в порядку, передбаченому Договором.

Дебетово-кредитною схемою є можливість здійснення клієнтом платіжної операції з використання як платіжної картки в межах залишку коштів, які обліковуються на його рахунку. Так і за рахунок наданого банком кредиту в разі їх недостатності або відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 1050 ЦК України, абз. 2 ч. 10 ст. 11 Закону України «Про захист прав споживачів» позивач як кредитодавець має право вимагати повернення усієї суми заборгованості, якщо відповідач як позичальник прострочив сплату чергових платежів понад один місяць.

Позивач направив письмову вимогу (повідомлення) відповідачу на адресу місця проживання, однак у наданий строк заборгованість відповідачем не погашена.

Ухвалою Дзержинського районного суду від 06 лютого 2024 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін.

Представник позивача в своєму позові зазначив, що в разі неявки відповідача в судове засідання не заперечує проти прийняття заочного рішення по справі, просить розглядати справу у його відсутність.

Відповідач повідомлявся про дату, час та місце судового засідання шляхом направлення повісток на зазначену у позовній заяві адресу, при цьому повістки повернулись без вручення адресату з поміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», а також шляхом направлення СМС повідомлень на зазначений позивачем в позові номер телефону. Також відповідач повідомлявся розміщенням оголошення на сайті суду про його виклик.

У зв`язку з тим, що судом вживалися заходи щодо виклику відповідача, однак останній в судове засідання не з`явився, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило, також відповідач не скористався своїм правом та не подав до суду відзив на позовну заяву, у зв`язку з чим суд, відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, вважає можливим вирішити справу на підставі наявних доказів без участі відповідача.

Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з таких підстав.

24.06.2016 відповідач ОСОБА_1 підписав заяву № 01 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб.

Відповідач при підписанні заяви підтвердив свою згоду на те, що приймає Публічну пропозицію, на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, яка розміщена на сайті банку в повному обсязі, з урахуванням умов надання всіх послуг, ознайомлений та згодний з Тарифами банку, всі умови договору йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення.

В публічній пропозиції АТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб містяться умови кредитування.

Позивачем надано розрахунок заборгованості за кредитним договором № 01 від 24.06.2016, укладеним між АТ «ПУМБ» та ОСОБА_1 станом на 01.11.2023 утворилась заборгованість у розмірі 124 976,00 грн, з яких: 88 720,61 - заборгованість за кредитом; 36 255,92 грн - заборгованість за процентами.

З довідки про збільшення кредитного ліміту по договору № 01 від 24.06.2016, кредитний ліміт по картці змінювався декілька разів, з 24.06.2016 мінімальний - у розмірі 12 421,00 грн, з 26.05.2023 - максимальний у розмірі 88 800,00 грн.

Як вбачається з вимоги за вих. КНО-44.2.2/47 від 31.10.2023 банк звертався до відповідача ОСОБА_1 з вимогою про виконання зобов`язань за кредитним договором № 01 та сплату заборгованості у сумі 124 976,53 грн. Протягом трьох днів з дня отримання цього листа.

Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ч. 1 ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 633ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.

Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Таким чином, в разі укладення договору кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).

Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами ( з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Стороною відповідача не надано будь-яких доказів в розумінні положень ст. 76-81 ЦПК України на спростування даних обставин щодо заперечень проти позову.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги АТ «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 обґрунтовані на підлягають задоволенню.

Питання щодо судових витрат судом вирішується відповідно до положень ст.141 ЦПК України. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог та підлягає стягненню з відповідача на користь позивача у повному обсязі у сумі 2422,40 грн.

Керуючись ст. 2,5,12,13,76-82,89,141,259,263-265,273, 280-284, 289, 354,355 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позов Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договоромзадовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» (04070, м. Київ, вул. Андріївська, 4, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 14282829) заборгованість за кредитним договором № 01 від 24.06.2016 у розмірі 124 976,00 грн. (Сто двадцять чотири тисячі дев`ятсот сімдесят шість гривень), з яких: 88 720,61 грн. (Вісімдесят вісім тисяч сімсот двадцять гривень шістдесят одна копійка) - заборгованість за кредитом; 36 255,92 грн. (Тридцять шість тисяч двісті п`ятдесят п`ять гривень дев`яносто дві копійки) - заборгованість за процентами.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» (04070, м. Київ, вул. Андріївська, 4, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 14282829) судовий збір у сумі 2422,40 грн. (Дві тисячі чотириста двідцять дві гривні сорок копійок).

Повний текст рішення складений 15 травня 2024 року.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Роз`яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Т. В. ШТИХ