Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/9396/23
Номер провадження2/711/29/24
РІШЕННЯ
02 травня 2024 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі головуючого - судді Демчика Р.В., секретарів судового засідання Кофанової А.О.,Криштоф Л.В., за участі позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , представника відповідачів ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: Служба у справах дітей Черкаської міської ради про визнання права на спадкування та стягнення грошової компенсації спадкового майна,-
ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: Служба у справах дітей ЧМР, в якому просить: визнати за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 право на спадкування 1/6 частки квартири загальною площею 69.2 кв.м., житлова площа 42.3 кв.м., що розташована за адресою АДРЕСА_1 ; стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 159185,23 грн. грошової компенсації спадкового майна; стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 159185.23 грн. грошової компенсації спадкового майна та вирішити питання про розподіл судових витрат.
Позов обґрунтовує тим, що постановою Черкаського апеляційного суду від 23.07.2020 року по справі № 711/9704/15 рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20.09.2017 року скасовано в частині відмови у встановленні батьківства. В цій частині ухвалено нове рішення та вирішено встановити факт батьківства ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Кедина Гора, Золотоніського району Черкаської області щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
08.09.2020 року ОСОБА_4 видано нове свідоцтво про народження, в якому в розділі «Батько» зазначений ОСОБА_7 . Після смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 померла його мати ОСОБА_8 .
Спадкоємцям померлої ОСОБА_8 видані свідоцтва про право на спадщину за заповітом, а саме ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , в рівних частинах. Останні успадкували нерухоме майно, а саме квартиру, загальною площею 69,2 кв.м., житлова площа 42,3 кв.м., що розташована за адресою АДРЕСА_1 .
З наведеного вище вбачається, що якщо б ОСОБА_8 за життя не залишила заповіт то ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_4 спадкували по 1/3 частині майна
Отже, ОСОБА_4 належить обов`язкова частина у спадщині у вигляді 1/6 частини майна, що залишилася після смерті ОСОБА_8 а саме 1/6 частина квартири за адресою АДРЕСА_1 , що від загальної вартості квартири складає 318 370, 47 грн. Спадкове майно не збереглося, оскільки воно було успадковано іншими спадкоємцями, і станом на даний час спірна квартира відчужена на користь третьої особи. У зв`язку із зазначеними обставинами остання звернулася до суду з вказаною позовною заявою.
Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 01 січня 2024 року відкрито загальне позовне провадження у вказаній справі, призначено підготовче судове засідання та встановлено відповідачам строк на надання відзиву на вказану позовну заяву.
Відповідачі надали до суду відзив, в якому зазначили, що ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_7 .
Постановою Черкаського апеляційного суду від 23.07.2020 року встановлено, що після смерті ОСОБА_7 заведена спадкова справа №87/12 на підставі заяви ОСОБА_1 від 04.02.2012 року, №197 про прийняття спадщини. В даній заяві зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 помер батько її малолітньої дитини, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . На день його смерті залишилося спадкове майно, яке вона приймає за законом (заповітом). Оскільки апеляційний суд встановив факт батьківства ОСОБА_7 щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , то він має право на обов`язкову частку у спадщині, оскільки на момент смерті ОСОБА_7 . ОСОБА_4 був малолітнім, що підтверджується матеріалами справи. Однак, колегія суддів дійшла висновку, що в даній справі позовні вимоги позивача ОСОБА_1 в частині визнання права власності на спадкове майно не підлягають до задоволення, оскільки на час відкриття спадщини спадкового майна, яке б належало за життя померлому ОСОБА_7 не існувало. В суді апеляційної інстанції позивач та її представник визнавали те, що судом першої інстанції зроблені всі дії щодо відшуковування спадкового майна, яке належало б ОСОБА_7 , однак вжитими заходами таке майно встановити не вдалося.
ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_8 .
Також, відповідачі зазначили, що позивачем пропущено строк позовної давності без поважних причин. Просять в позові відмовити повністю.
Позивач надала відповідь на відзив, в якій зазначила, що нею в інтересах малолітньої дитини - ОСОБА_4 своєчасно подавалися заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , при цьому у відзиві не надано доказів, що слугують підставою для неврахування інтересів ОСОБА_4 під час поділу спадкового майна після смерті спільної з відповідачами бабусі ОСОБА_8 Зазначає, що звернення до суду з позовом є своєчасним, строк позовної давності не пропущений.
Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 120 лютого 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Починок О.І. в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі.
Відповідачі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення судової повістки.
Представник відповідачів адвокат Кучер Ю.В. в судовому засіданні просила в задоволенні позову відмовити.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
За змістом статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин (стаття 264 ЦПК України).
Відповідно до ч.ч.1,3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Судом встановлено, що Постановою Черкаського апеляційного суду від 23.07.2020 року по справі № 711/9704/15 рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20.09.2017 року скасовано в частині відмови у встановленні батьківства. В цій частині ухвалено нове рішення та вирішено встановити факт батьківства ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Кедина Гора, Золотоніського району Черкаської області щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (ч.4 ст.82 ЦПК України).
Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_8 , батько - ОСОБА_7 , мати ОСОБА_1 .
04.02.2012 ОСОБА_1 , діючи в інтересах малолітнього сина ОСОБА_4 звернулась до Другої черкаської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 - батька ОСОБА_4 , що підтверджується копією заяви № 197.
ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_8 - мати ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 .
Спадщину після її смерті прийняли ОСОБА_5 та ОСОБА_6 подавши 04.11.2011 року заяви про прийняття спадщини до Другої черкаської державної нотаріальної контори. Також, 24.03.2012 року ОСОБА_1 , діючи в інтересах малолітнього сина ОСОБА_4 звернулась до Другої черкаської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_8 бабусі ОСОБА_4 .
За своє життя, 03.09.2007 року, ОСОБА_8 склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Другої черкаської державної нотаріальної контори, зареєстрований в реєстрі № 2-2474, згідно якого, ОСОБА_8 на випадок своєї смерті все майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати їй і на що вона за законом матиме право заповіла ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .
Відповідно до свідоцтв про право на спадщину за заповітом від 06.06.2012, виданих Другою черкаською державною нотаріальною конторою, на підставі заповіту, посвідченого 03.09.2007 року, спадкоємцями зазначеного в заповіті майна ОСОБА_8 є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які успадковують по частці спадкового майна.
Згідно договору купівлі-продажу квартири від 27.06.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Захарченко А.І., ОСОБА_5 та ОСОБА_6 продали, а ОСОБА_10 купила квартиру яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, номер інформаційної довідки 357139924 квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 08.04.2021 року ОСОБА_11 .
Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Статтею 1217 ЦК України передбачені види спадкування. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ст. 1233 ЦК України).
Відповідно до ч ст.1235 ЦК України заповідач не може позбавити права на спадкування осіб, які мають право на обов`язкову частку у спадщині. Чинність заповіту щодо осіб, які мають право на обов`язкову частку у спадщині, встановлюються на час відкриття спадщини.
Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою-четвертою ст.1273 цього Кодексу (ч.4 ст.1268 ЦК).
Відповідно до ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу).
Як визначено у ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті, а у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Таким чином спадкоємці, визначені заповітом мають переважне право над спадкоємцями за законом.
Відповідно до частини першої статті 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.
Судом встановлено, що 03.09.2007 року ОСОБА_8 склала заповіт, яким заповіла все своє майно, де б воно не було і з чого воно б не складалося ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , тобто відповідачам в даній справі.
Спадкування після смерті ОСОБА_8 відбулося за заповітом, а не за законом.
Право спадкування за правом представлення, яке визначене ст. 1266 ЦК відбувається виключно у разі спадкування за законом.
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
В постанові Верховного Суду від 16 жовтня 2019 року в справі № 401/898/17 вказано, що спадкування за правом представлення врегульовано положеннями статті 1266 ЦК України, якою передбачено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини; прабаба, прадід спадкують ту частку спадщини, яка б належала за законом їхнім дітям (бабі, дідові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини; племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини; двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Отже, під спадкуванням за правом представлення розуміють особливий порядок закликання до спадкування спадкоємців за законом, коли одна особа у випадку смерті іншої особи, яка є спадкоємцем за законом, до відкриття спадщини ніби заступає на її місце і набуває право спадкування тієї частки у спадковому майні, яку отримав би померлий спадкоємець, якби він був живий на момент відкриття спадщини.
Аналогічні висновки містяться в постанові Верховного Суду від 20.06.2018 в справі № 643/1216/15-ц, а саме, що аналіз статті 1266 ЦК України свідчить, що спадкуванням за правом представлення - це такий порядок набуття права на спадкування за законом при якому спадкоємці п`ятої черги включаються до складу першої, другої чи третьої черги замість спадкоємця внаслідок того, що він помер до відкриття спадщини.
По своїй суті спадкування за правом представлення - це специфічний порядок набуття права на спадкування за законом, і він не є окремою підставою або видом спадкування. У такому разі суб`єктами спадкування за правом представлення будуть певні спадкоємців за законом.
За таких обставин суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову.
Крім того, представник відповідачів заявила клопотання про застосування строку позовної давності.
У зв`язку з цим суд вважає за необхідне вказати на наступне.
Позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (частина перша статті 256 ЦК України).
За відсутності порушення суб`єктивного права чи інтересу або ж за відсутності самого суб`єктивного права позовна давність застосовуватись не може. Тому, перш ніж застосовувати позовну давність, суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду.
У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності.
Оскільки в задоволенні позову відмовлено у зв`язку з його недоведеністю, суд не вирішує питання про застосування строку позовної давності.
Оскільки в задоволенні позовних відмовлено, суд не вбачає й підстав для стягнення з відповідачів на користь позивачки понесених ним судових витрат.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 28, 76-82, 141, 247, 258-259, 263-265, 268, ЦПК України,-
Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий: Р.В.Демчик.

Повне судове рішення складене 10.05.2024 року

Головуючий: Р. В. Демчик