Справа №760/8982/22 2/760/4325/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.,

за участю секретаря судового засідання Отруби В. В.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Худова Юлія Олександрівна, про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася до Солом`янського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Худова Ю. О., про визнання заповіту недійсним.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 липня 2022 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 27 липня 2022 року вказану позовну заяву було залишено без руху.

На виконання зазначеної ухвали, 05 серпня 2022 року позивачем надано до суду докази, які підтверджують право власності померлого ОСОБА_4 на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , а також докази звернення із заявами до правоохоронних органів.

Ухвалою суду від 08 серпня 2022 року вказану цивільну справу прийнято та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 24 січня 2023 року об 11-00 год.

24 січня 2023 року судове засідання було відкладено у зв`язку з відсутністю в приміщенні суду світла. Наступне судове засідання було призначене на 27 березня 2023 року о 14-30 год.

Ухвалою суду від 24 січня 2023 року задоволено клопотання позивача про витребування доказів.

27 березня 2023 року судове засідання було відкладено на 08 червня 2023 року о 09-30 год. у зв`язку з необхідністю отримання судом витребуваних документів.

Ухвалою суду від 27 березня 2024 року задоволено клопотання відповідача про витребування доказів.

08 червня 2023 року судове засідання було відкладено у зв`язку з відсутністю у суду відомостей про належне повідомлення учасників справи про дату, час та місце судового засідання. Наступне судове засідання було призначено на 19 липня 2023 року о 10-00 год.

19 липня 2023 року судове засідання відкладено на 07 листопада 2023 року об 11?00 год. у зв`язку з неявкою учасників по справі.

07 листопада 2023 року судове засідання за участю представника відповідача було відкладено у зв`язку з неявкою позивача. Наступне судове засідання призначено на 29 листопада 2023 року о 09-30 год.

29 листопада 2023 року учасники в судове засідання не з`явилися, тому його було відкладено на 22 лютого 2024 року о 15-30 год.

22 лютого 2024 року судове засідання за участю представника відповідача було відкладено на 04 квітня 2024 року о 09-30 год. у зв`язку з неявкою позивача.

28 лютого 2024 року до суду надійшли витребувані докази.

04 квітня 2024 року позивач в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином на підставі пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України, що підтверджується конвертом, який повернувся на адресу суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою», про поважність причин неявки суду не повідомила.

Представник відповідача в судовому засіданні заявив клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з неодноразовою неявкою позивача, що свідчить про не зацікавленість останньої в справі, яка нею ініційована, протягом тривалого часу.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, про поважність причин неявки суду невідомо.

Вислухавши представника відповідача, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом установлено, що справа в провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває з липня 2022 року.

За період розгляду справи, позивач, будучи повідомленою належним чином про дату, час та місце судових засідань, що підтверджується наявними в матеріалах справи розписками її представника та рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, конвертами, що повернулися на адресу суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою» жодного разу не з`явилася у призначені судові засідання, участь у справі відбувалася через представника до 07 листопада 2023 року. У подальшому, представник позивача в судові засідання не з`явлвлялася.

Таким чином, двічі поспіль у судові засідання, які були призначені на 22 лютого 2024 року та 04 квітня 2024 року позивач в судові засідання не з`явилася. Будь-яких клопотань щодо розгляду справи у її відсутність чи відкладення розгляду справи з поважних причин до суду не подавала.

Згідно із статтею 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зі змісту вказаної норми вбачається, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21), від 26 квітня 2023 року у справі № 758/14353/17 (провадження № 61-2650св23).

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Враховуючи викладене, а також той факт, що позивач протягом майже двох років перебування справи в провадженні на жодне з восьми судових засідань не з`явилася, про які повідомлялася належним чином, тобто двічі поспіль не з`явилася у судові засідання, з клопотанням про розгляд справи у її відсутність не зверталася, розгляд справи за відсутності позивача є неможливим з огляду на характер спірних правовідносин та з"ясування спірних питань щодо визнання заповіту недійсним з підстав того, що спадкодавець на момент складення заповіту не усвідомлював значення своїх дій та не міг керуівати ними, необхідності проведення експертного дослідження, суд приходить до висновку про недобросовісне користування стороною позивача своїми процесуальними правами, що призводить до затягування розгляду справи, а тому зважаючи на повторну неявку позивача в судове засідання, позовну заяву слід залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, остання має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

З огляду на викладене, керуючись статтями 13, 223, 257, 260, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Худова Юлія Олександрівна, про визнання заповіту недійсним залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна