УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" травня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Колесник С.А.

за участю секретаря судового засідання Півоваровій Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про відстрочення виконання рішення Київського районного суду м.Харкова від 25 листопада 2020 у справі №953/11640/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЛЛФІН» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

10.05.2024 року до Київського районного суду м.Харкова електронною поштою надійшла заява ОСОБА_1 про розстрочку виконання рішення Київського районного суду м.Харкова від 225 листопада 2020 у справі №953/11640/20, позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "ВЕЛЛФІН", відповідно до якої заявниця просить відстрочити виконання рішення Київського районного суду м.Харкова у справі №953/11640/20 від 25.11.2020 на один рік.

В обґрунтування своїх вимог відповідач посилається на те, що ОСОБА_1 на даний час безробітня та не має доходів, якими можна було б погасити борг у розмірі 24 125,60 грн., звернення стягнення на нерухомість за адресою: АДРЕСА_1 не може мати місце, оскільки вона не є власником цієї квартири та в ній прописані неповнолітні діти, також на утриманні ОСОБА_1 троє неповнолітніх дітей. Вона є одинока, багатодітна мати, яка наразі була змушена виїхати з м. Харків з дітьми, має статус ВПО, на даний час з дітьми проживає у Харківській області та має скрутний матеріальний стан.

У судове засідання відповідач не з`явилася, 14.05.2024 до суду електронною поштою надійшла заява, у якій ОСОБА_1 просить розгляд справи проводити за її відсутності (а.с.72).

Представник позивача у судове засідання не з`явився, 17.05.2024 подав до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити за відсутності його представника (а.с.74-75).

Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши заяву про відстрочення виконання рішення суду, вивчивши матеріали цивільної справи, дійшов до наступного.

Судом встановлено, що рішенням Київського районного суду м. Харкова від 25.11.2020 року позов представника Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕЛЛФІН" ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики - задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕЛЛФІН" заборгованість за договором позики № 212867 в електронній формі від 24.06.2017 в розмірі 21506 (двадцять одна тисяча п`ятсот шість) грн. 00 коп., з яких: 500, 00 грн. заборгованість за основною сумою позики, 10660, 50 грн. - заборгованість за відсотками, 10345, 50 грн. заборгованість за простроченими відсотками. Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕЛЛФІН", , витрати по сплаті судового збору в сумі 2102 грн. 00 коп. (а.с.46-47).

Відповідно до ч.1 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Згідно із ч. 3 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Відповідно до ч. 4 ст. 435 ЦПК України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Частиною 5 ст. 435 ЦПК України встановлено, що розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Системне тлумачення ст. 435 ЦПК України та ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» дає підстави дійти висновку, що у виняткових випадках, за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, державний виконавець за власною ініціативою чи за заявою сторін, а також самі сторони мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, з заявою про відстрочку або розстрочку виконання, а також про встановлення або зміну способу і порядку виконання. Відстрочка виконання рішення суду може бути надана у виняткових випадках, що обумовлюють об`єктивні ускладнення, при виконанні судового рішення або наявність яких робить його виконання неможливим та на строк не більше один рік.

У рішенні Конституційного Суду України № 5-пр/2013 від 26.06.2013 зазначено, що розстрочка (відстрочка) виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

Відстрочка виконання рішення суду - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю. При розгляді заяв щодо відстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; наявність підстави для відтермінування має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання відстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.

Така правова позиція була наведена зокрема у постанові Верховного Суду від 21.02. 2019 у справі № 2-54/08; провадження № 61-15140св18.

При цьому, виконання судового рішення має розглядатися як невід`ємна частина «судового процесу» для цілей статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (справа «Горнсбі проти Греції»). Термін, протягом якого судове рішення залишається невиконаним, може ставити під сумнів розумність строків судового захисту. При вирішенні питання про затримку виконання судового рішення, слід враховувати інтереси обох сторін, як стягувача так і боржника, та дотримуватися їх балансу.

ЄСПЛ у своїй практиці акцентує увагу на тому, що несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка виконання рішення не повинна шкодити сутності права, гарантованого частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Тобто, довготривале невиконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправданим за конкретних обставин справи.

Таким чином, рішення суду, яке набрало законної сили, підлягає обов`язковому та безумовному виконанню особою, на яку покладено такий обов`язок. Це означає, що особа, якій належить виконати рішення суду, повинна здійснити достатні дії для організації процесу його виконання, незалежно від будь-яких умов, оскільки інше суперечило б запровадженому ст. 8 Конституції України принципу верховенства права.

З матеріалів справи вбачається, що рішення Київського районного суду м. Харкова у справі №953/11640/20 ухвалене 25 листопада 2020 року.

ОСОБА_1 звернулася із заявою про відстрочення виконання рішення 10.05.2024, тобто, річний строк на який може бути відстрочено виконання рішення суду, що передбачений ч. 5 ст. 435 ЦПК України, сплив.

Введення воєнного стану на території України та складна безпекова ситуація не можуть бути єдиною та безумовною підставою для неодноразового відстрочення виконання рішення суду чи відстрочення його на невизначений термін.

Суд звертає увагу на те, що на стадії виконання судового рішення допускається не тільки відстрочення судового рішення, а й зміна чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення. Отже, під час виконання рішення суду сторони не позбавлені можливості узгодити найбільш сприятливі умови для погашення заборгованості за договором позики, які не будуть для кожного з них надмірним тягарем.

Врахувавши вищевикладене, суд дійшов висновку, що передбачені законом підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 відсутні, а тому у її задоволенні слід відмовити.

На підставі ст. 435 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення виконання рішення Київського районного суду м.Харкова від 25 листопада 2020 року у справі №953/11640/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЛЛФІН» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud.

Суддя С.А.Колесник