ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 22-ц/819/212/24
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

08 травня 2024 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд в складі судді-доповідача Склярської І.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 28 березня 2024 року (під головуванням судді Шестакової Я.В.), у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики,

встановив:

28 березня 2024 року Херсонській міський суд Херсонської області ухвалив у зазначеній справі рішення, на яке ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яка сформована в системі «Електронний суд» 26.04.2024, та в якій просив звільнити його від сплати судового збору.

Вказана апеляційна скарга зареєстрована судом апеляційної інстанції 30 квітня 2024 року.

01 травня 2024 року, з метою перевірки доводів ОСОБА_1 щодо звільнення його від сплати судового збору, ухвалою апеляційного суду, витребувано цивільну справу.

07 травня 2024 року матеріали цивільної справи надійшли до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга подана в строк, передбачений статтею 354 ЦПК України, однак підлягає залишенню без руху, відповідно до вимог статті 356 ЦПК України, з огляду на таке.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є:

а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, суд має встановити майновий стан сторони.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Згідно із статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини на які вона посилається, як на підставу своїх вимог.

Як роз`яснив пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 29 постанови № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі N 338/158/19 (провадження N 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

В апеляційній скарзі щодо звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 посилається на те, що у зв`язку із військовою агресією рф, щоденними обстрілами міста Херсона, він вимушений виїхати з остійного місця проживання, що негативно вплинуло на його майновий стан та збільшило щомісячні витрати. Крім того, йому необхідно ще сплатити послуги з правової допомоги.

ОСОБА_1 на підтвердження наведених доводів надав суду першої інстанції разом із позовною заявою (що підтверджується інформацією, яка міститься в автоматизованої системи документообігу суду) відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2022 по 4 квартал 2022. Інформація про доходи за вказані періоди відсутня. Також, надав довідку Пенсійного фонду України про доходи № 3530 5653 1307 1561. З довідки вбачається, що за січень 2022 по квітень 2023 сума пенсії за вказаний період складає 68 740,66 грн.

З матеріалів справи вбачається, що предметом позову є стягнення коштів в сумі 341 705 грн. за договором позики від 19.10.2018 року з урахуванням внесених до нього змін. Позивачем також заявлено про звільнення його від сплати судового збору внаслідок незадовільного майнового стану. Ухвалою суду першої інстанції від 03.01.2024 року провадження у зазначеній справі відкрито та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, проте питання звільнення позивача від судового збору, судом вирішено не було. Судовий збір позивачем не був сплачений. До позовної заяви позивачем також доданий «Орієнтовний (попередній) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс та планує понести у зв`язку з розглядом позову за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 » на суму 20 130 грн. ( а.с.28). Також позивачем заявлено про стягнення витрат на правову допомогу у розмірі 24 156 грн. ( а.с.104).

При ухваленні заочного судового рішення про відмову у задоволенні позову, судом першої інстанції також не вирішено питання судових витрат по сплаті судового збору. До апеляційної скарги позивачем доданий «Орієнтовний (попередній) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс та планує понести у зв`язку з розглядом апеляційної скарги у справі №766/12630/23 » на суму 40 878 грн.

Наведені обставини у сукупності свідчать про не підтвердження доказами незадовільного майнового стану, що могли б слугувати підставою для звільнення від сплати судового збору, а отже клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 1, 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI з послідуючими змінами за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем судовий збір сплачується у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позов у визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що станом на 01 січня 2023 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2684 грн.

Відповідно до пункту 1.6 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI з послідуючими змінами за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Судовий збір відповідно до вимог пункту 1.6 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI з послідуючими змінами за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, - становить 5 125,58 грн. (3 417,05 грн. ( 1 відсоток ціни позову) * 150 %).

Разом з тим, відповідно до п. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Згідно з правовим висновком, викладеним в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2022 року у справі № 916/228/22 особи, які після 04 жовтня 2021 року подають до суду документи в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», мають правомірні очікування, що розмір судового збору, який підлягає сплаті ними, у такому разі буде розрахований із застосуванням понижуючого коефіцієнта, що прямо передбачено в Законі України «Про судовий збір». При цьому надані Державною судовою адміністрацією України в листі від 29 жовтня 2021 року № 10-19326/21 та Вищою радою правосуддя в листі від 30 листопада 2021 року № 28581/0/9-21 роз`яснення щодо того, що вказана норма (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір») не набрала чинності в порядку, встановленому Законом, не змінюють встановленого порядку та умов набрання чинності нормативно-правовим актом.

Виходячи із наведеного, скаржником при поданні апеляційної скарги на рішення суду необхідно сплатити судовий збір у розмірі 4 100,46 грн. (5 125,58 грн. * 0,8).

Оскільки, подана апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, її слід залишити без руху та запропонувати скаржнику усунути недоліки у встановлений судом строк.

Керуючись статтями 356-357 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд,

постановив:

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 28 березня 2024 року - залишити без руху.

Надати скаржнику строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, для надання доказів сплати судового збору у сумі 4 100,46 грн., за платіжними реквізитами Херсонського апеляційного суду («Отримувач коштів: ГУК у Херсон обл/Херсон р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37959517; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); рахунок отримувача - UA0021451; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу»).

Сплата судового збору підлягає підтвердженню оригіналом платіжного документа.

Відповідний документ про сплату судового скаржник має подати до Херсонського апеляційного суду (адреса: вул. 295 Херсонської стрілецької дивізії, 1-а, м. Херсон), або на електронну адресу - , з посиланням на номер провадження № 22-ц/819/212/24.

Роз`яснити, що невиконання у встановлений строк вимог ухвали суду, є підставою для визнання апеляційної скарги неподаною та її повернення.

Копію ухвали направити апелянту, для відома та виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Херсонського апеляційного суду І.В. Склярська