Справа № 362/3562/24
Провадження № 2/362/2064/24
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

29 травня 2024 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви адвоката Череміна Дениса Вадимовича до ОСОБА_1 про прийняття позову, відкриття провадження, розділ спільного майна подружжя, визнання права власності та припинення права спільної сумісної власності,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пунктів 2, 3, 4, 8 і 9 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

-відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідачки;

-повні адреси місця проживання сторін, оскільки не зазначено назви районів у яких знаходяться місто Ірпінь та селище Глеваха;

-адресу місця проживання відповідачки;

-дійсну (реальні, справжню) ціну позову;

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

-зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових та електронних доказів, копії яких додано до заяви;

-попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Насамперед, слід звернути увагу адвоката, який є позивачем, що за змістом позову він не вказує які саме його права та інтереси порушені відповідачкою та не заявляє у своїх інтересах жодних позовних вимог.

Отже, адвокат очевидно не є позивачем за даним позовом, а є представником позивача?!

Як наслідок, адвокату необхідно вказати хто саме є позивачем у даній справі та усі відомості по позивача відповідно до статті 175 ЦПК України.

Також, у позові вказано адресу реєстрації відповідача, тоді як цивільний процесуальний закон не вимагає зазначення адреси реєстрації, а чітко і конкретно вказує на те, що позовна заява повинна містити місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс.

При цьому, суд враховує, що адреси місця реєстрації особи та місця її фактичного проживання (перебування) можуть бути різними.

Крім того, вимоги пунктів першого і другого прохальної частини позову не є способами захисту прав та інтересів відповідно до статті 16 ЦК України, а тому не є позовними вимогами по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки взагалі не є предметом спору між сторонами.

Викладені у вказаних пунктах прохальної частини позову прохання не є способами захисту цивільних прав, які використовуються при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зокрема, вирішення питання про прийняття позову та відкриття провадження, про що позивач просить у пунктах першому і другому прохальної частини заяви, здійснюється судом в силу положень ЦПК України, тобто належить виключно до повноважень суду та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині заяви.

Одночасно, позивачу слід уточнити вимоги пункту шостого прохальної частини позову, оскільки є незрозумілим, що просить позивач фразою: «Право спільної сумісної власності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , на житлововий будинок з мансардою, який знаходиться за адресом: АДРЕСА_1 , загальною площею (кв.м): 281.9, житлова площа (кв.м): 126.7, матеріали стін: цегла, Опис: житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами: гараж (84 кв.м.), навіс (7,5 кв.м.), який знаходиться на земельній ділянці кадастровий номер: :01:043:0037, цільове призначення: для будівництва та обслуговування житлового будинку,»?

При цьому, словосполучення: «за адресом», напевно викладено іноземною мовою, оскільки державною мовою має звучати і писатися: «за адресою»!

Також, позивачу необхідно вказати дійсну, справжню, реальну ціну позову.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно, ціна позову визначається вартістю майна.

Зокрема, позивач зазначає ціну позову 78 635 084 гривень 40 копійок.

Натомість, в прохальній частині позову міститься вимога про визнання права власності на чотири об`єкти майна (два будинки і два автомобілі).

Проте, зазначивши вартість обох будинків, позивач не вказав вартість майна у вигляді двох автомобілів стосовно яких заявлено позовні вимоги.

Отже, позивачу слід визначити дійсну вартість спірного майна у вигляді двох автомобілів марки «Renault» (наприклад, здійснивши відповідну експертну оцінку вартості майна) та, в залежності від її розміру, вказати дійсну, реальну ціну позову.

Також, при подачі позову слід обов`язково дотримуватись вимог статті 177 ЦПК України.

У зв`язку із цим, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі та у спосіб, що встановлений Законом України «Про судовий збір».

Зокрема, позивачу слід врахувати норму частини третьої статті 6 Закону України «Про судових збір», відповідно до якої за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Оскільки, у позові заявлено фактично дванадцять позовних вимог:

1.вісім немайнового про:

- розділ спільного майна подружжя, що складається з житлового будинку АДРЕСА_2 ;

- розділ спільного майна подружжя, що складається з житлового будинку АДРЕСА_2 ;

- розділ спільного майна подружжя, що складається з автомобіля марки «Renault» 2003 року випуску;

- розділ спільного майна подружжя, що складається з автомобіля марки «Renault»;

- припинення права спільної сумісної власності подружжя на житловий будинок АДРЕСА_2 ;

- припинення права спільної сумісної власності подружжя на житловий будинок АДРЕСА_2 ;

- припинення права спільної сумісної власності подружжя на автомобіль марки «Renault» 2003 року випуску;

- припинення права спільної сумісної власності подружжя на автомобіль марки «Renault»;

2.чотири майнового характеру про:

- визнання права власності на житловий будинок АДРЕСА_2 ;

- визнання права власності на житловий будинок АДРЕСА_2 ;

- визнання права власності на автомобіль марки «Renault» 2003 року випуску;

- визнання права власності на автомобіль марки «Renault»,

позивачу слід сплатити судовий збір за вісім позовних вимог немайнового характеру і за чотири позовні вимоги майнового характеру.

Після цього, позивачу необхідно додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату ним судового збору у встановленому законом розмірі.

Також, всупереч вимогам частини першої статті 177 ЦПК України, позивач не додав до позовної заяви копії всіх документів, що додаються до неї, для відповідачки.

Зокрема, позивачем не додано документ, що вказаний у пункті № 14 додатків до позову, для відповідача.

При цьому, положення цивільного процесуального закону не передбачають можливості додавати до позову документи тільки для суду!!!

До того ж, слід звернути увагу позивача на формулювання додатків до позову!

Наприклад, додатки №№ 2 і 3 зазначено: Довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості.

Виникає питання: довідки про оціночну вартість якого об`єкта нерухомості додано?

Наприклад, додаток № 4 зазначено: копія свідоцтва про право власності.

Виникає питання, копія якого саме свідоцтва додано?

Наприклад, додаток № 5 зазначено: копія державного акту на земельну ділянку.

Виникає питання, копія якого саме державного акту на земельну ділянку додано?

Наприклад, додатки №№ 7 і 8 зазначено: Копія технічного паспорту на автомобіль.

Виникає питання: копії технічних паспортів на які саме автомобілі додано?

Наприклад, додаток № 10 зазначено: копія рішення суду про розлучення.

Виникає питання, копія якого саме рішення суду додано та про яке розлучення, адже суд нікого не розлучає?

Внаслідок такого зазначення додатків, надалі є незрозумілим звідки в матеріалах справи з`являються ті чи інші документи.

Належним зазначенням додатку є зазначення назви документу та його реквізитів (номеру, дати та інше).

Дане питання є надзвичайно важливим та до нього не слід відноситись формально, оскільки саме від того як сформульовано додатки до позову, залежить висновок про те, звідки в матеріалах справи опинився той чи інший документ.

Тобто, у випадку зазначення додатків у спосіб як це зробив позивач, неможливо зрозуміти який саме документ позивач додав до позову???!!!

Як наслідок, суд наголошує на необхідності не лінуватись та належним чином зазначити перелік усіх додатків до позову із зазначенням назви документу та його реквізитів (номеру, дати та інше), з метою чіткого і зрозумілого формування, прошиття і нумерації матеріалів цивільної справи.

Отже, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву адвоката Череміна Дениса Вадимовича до ОСОБА_1 про прийняття позову, відкриття провадження, розділ спільного майна подружжя, визнання права власності та припинення права спільної сумісної власності.

Повідомити про вказане позивача та надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Примітка: позивачу слід неухильно дотримуватись імперативної норми частини другої статті 185 ЦПК України та усувати недоліки у строк десяти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, відповідно до частини другої статті 185 ЦПК України позивач має право усунути недоліки у строк десяти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.