Справа № 953/1364/21
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 травня 2024 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого - судді Муратової С.О.,
за участю секретаря - Драгана О.А.,
представника позивача - ОСОБА_1 ,
представника відповідача - адвоката Хом`яка Р.В.,
На обґрунтування позовної заяви зазначає, зокрема, що взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії проводяться згідно з «Правилами роздрібного ринку електричної енергії» (далі Правила), які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 № 312 (зі змінами та доповненнями від 18.07.2019), Законом України Про ринок електричної енергії. 02.09.2020 при огляді електроустановки за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкають відповідачі, представниками АТ Харківобленерго було виявлено самовільне підключення до електричних мереж АТ Харківобленернго без приладу обліку. Вказане є порушенням п. 5.5.5, п. 8.2.4 Правил, а саме, споживач має узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності, дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору. Виявлені порушення згідно п. 8.2.5 Правил були зафіксовані в акті № 231375 від 02.09.2020 в присутності споживача ОСОБА_2 , а також сина споживача (зі слів його самого), надати свої дані він відмовився, вказуючи на те, що не мешкає за цією адресою. В акті про порушення споживач ОСОБА_2 підпис поставила, з порушенням була згодна, зауважень не зробила. У відповідності до п. 8.2.6 Правил на підставі акту № 231375 від 02.09.2020 було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол № 85 від 21.10.2020. Відповідальність за вказані порушення передбачена п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону та п. 5.5.5 Правил у вигляді обчислення та подальшого відшкодування збитків порушником. Обчислення завданих збитків проводиться у відповідності до глави 8.4 Правил. Нарахування за актом № 231375 складає 34 196,61 грн. ОСОБА_2 на комісію не з`явилася, хоча і була повідомлена про дату комісії, про що свідчить її підпис у Акті. Копію протоколу комісії з розгляду даного акту та розрахунок нарахування за актом відповідачеві було надіслано листом з повідомленням поштою згідно реєстру від 23.10.2020. За зазначеною адресою: АДРЕСА_1 , не було укладено ані договору на користування електричною енергією, ані договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії. Від споживача не надходило жодних заяв та не надавалося жодних документів щодо приєднання до електричних мереж АТ Харківобленерго. Також, за вищевказаною адресою неодноразово складалися акти про порушення за тими ж самими підставами, у 2008 та 2016 роках. Відповідачами акти та розрахунки по тим актам були визнані і сплачені. Інших засобів досудового врегулювання законодавством не передбачено. Таким чином, керуючись п. 8.2.7 Правил та з огляду на те, що відповідачем до теперішнього часу не проведено сплату за вищевказаним актом, АТ Харківобленерго вимушене звернутися до суду.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.01.2021, розгляд вказаної справи визначено судді Київського районного суду м. Харкова Садовському К.С. (а.с. 12).
Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 03.02.2021 прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою; розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного провадження з викликом сторін (а.с. 14).
18.10.2021 до Київського районного суду м. Харкова надійшов відзив представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Хом`яка Р.В. на позовну заяву, в якій просив зменшити розмір відшкодування до розміру місячної пенсії (а.с. 36-37).
02.11.2021 до Київського районного суду м. Харкова надійшла відповідь представника позивача АТ «Харківобленерго» Левади Р.М. на відзив, в якому він просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі (а.с. 66-68).
Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.04.2023, на підставі рішення Вищої ради правосуддя №325/0/15-23 від 11.04.2023 «Про звільнення ОСОБА_4 з посади судді Київського районного суду м. Харкова у відставку», розгляд вказаної справи визначено судді Київського районного суду м. Харкова Муратовій С.О. (а.с. 80-81).
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 18.10.2023 клопотання представника ОСОБА_2 - адвоката Хом`яка Р.В. про витребування доказів задоволено; витребувано з Першої Харківської міської Державної нотаріальної контори наступні відомості: Чи є спадкоємецем за заповітом або за законом після померлого ОСОБА_3 його дружина ОСОБА_2 ?; Якщо так, з якого часу ОСОБА_2 є спадкоємцем померлого ОСОБА_3 ?; Чи є спадкоємцями за заповітом або за законом померлого ОСОБА_3 інші особи відповідно до черговості? (а.с. 113).
22.11.2023 до канцелярії суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Хом`яка Р.В. про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, в якій просив прийняти до уваги заяву адвоката Хом`яка Р.В. щодо витрат на професійну правничу допомогу у справі №953/1364/21 (а.с. 119-120).
27.11.2023 до канцелярії суду надійшли заперечення представника позивача АТ «Харківобленерго» - Корякіна М.І. на заяву представника відповідача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, в якій зазначив, що заява представника відповідача від 21.11.2023 по справі №953/1364/21 про стягнення з позивача витрат на професійну правничу допомогу є такою, що не підлягає задоволенню так як відповідачем було порушено приписи ст. 134 ЦПК України щодо процедури надання до матеріалів справи попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які він поніс і які очікує понести, що є підставою для відмови у відшкодуванні таких судових витрат (а.с. 126)
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 22.05.2024 клопотання представника позивача АТ «Харківобленерго» - Корякіна М.І. задоволено; закрито провадження у справі відносно ОСОБА_3 про стягнення суми заборгованості; продовжено розгляд справи за позовною заявою АТ «Харківобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення суми заборгованості (а.с. 171).
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 підтримав позовну заяву, просив стягнути зазначену суму з відповідача ОСОБА_2 , підтримав відповідь на відзив на позовну заяву.
В судовому засіданні представник відповідача - адвокат Хом`як Р.В. заперечував проти задоволення позовної заяви, підтримав відзив на позовну заяву.
Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Частиною 3 статті 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими.
Судом встановлено, що рішенням Київського районного суду м. Харкова від 31.10.2014 визнано за ОСОБА_3 право власності на індивідуальний житловий будинок з надвірними будівлями літ. «А-2», загальною площею 359,0 кв.м, житловою площею 143,77 кв.м, допоміжною площею 215,3 кв.м, сарай літ. «Б», цоколь літ. «Ацок», ганок літ. «а», балкони літ. «а-1», «а-2», «а-3», вимощення літ. «І», огорожі №1,2,3,4, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 40-42).
Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, щодо об`єкта нерухомого майна від 26.01.2016 №52097150, ОСОБА_3 на праві приватної власності належить житловий будинок з надвірними будівлями загальною площею: 359 кв.м, житловою площею: 143,7 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 43-44).
Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 09.02.2018, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харкові Харківської області, про що 09.02.2018 складено відповідний актовий запис №2225 (а.с. 45).
Згідно повідомлення завідувача Першої Харківської міської державної нотаріальної контори Цуканової О. від 08.11.2023 №2252/01-16, спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , не заводилась (а.с. 116-117).
Згідно відповіді №604319 від 22.05.2024 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, ОСОБА_3 на праві приватної власності належить житловий будинок з надвірними будівлями загальною площею: 359 кв.м, житловою площею: 143,7 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 164-165).
Як зазначено вище, позивач звернувся з вказаною позовною заявою до відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 22.05.2024 клопотання представника позивача АТ «Харківобленерго» - Корякіна М.І. задоволено; закрито провадження у справі відносно ОСОБА_3 про стягнення суми заборгованості; продовжено розгляд справи за позовною заявою АТ «Харківобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення суми заборгованості (а.с. 171).
У вказаній ухвалі Київського районного суду м. Харкова від 22.05.2024, суд, встановивши, що відповідач ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 до відкриття провадження у справі 28.01.2021, і на момент смерті він не набув статусу учасника справи, прийшов до висновку про закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст.255 ЦПК України, що відповідає правовій позиції, викладеній у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 09.10.2023 у справі №688/181/23.
Згідно довідки про реєстрацію місця проживання особи від 29.01.2021, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 13).
Згідно довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 22.05.2024, місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 167).
Згідно Акту про порушення №231375 від 02.09.2020, уповноваженими особами Центрального РВ АТ «Харківобленерго» за участі ОСОБА_2 складено акт, згідно якого перевіркою встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 , порушено облік електричної енергії: п.п. 8.2.4, 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Самовільне підключення до електричних мереж АТ «Харківобленерго». Договір про користування електричною енергією не укладено, особовий рахунок не оформлено. В графі «з актом про порушення ознайомлений споживач (представник споживача або інша особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача)» вказаного акту міститься підпис ОСОБА_2 . Також вона зазначила в акті, що з порушенням згідна. Крім того, ОСОБА_2 була повідомлена про проведення засідання комісії з розгляду складеного акту про порушення на 21.10.2020 за адресою: АДРЕСА_2 . (а.с. 4-5).
Оскільки відповідачка не з`явилася на засідання комісії, 23.10.2020 ОСОБА_2 було направлено копію протоколу засідання комісії РВ та рахунок для сплати нарахованої суми згідно з актом №231375 (а.с. 7, 8, 9).
Взаємовідносини між споживачем електричної енергії та електропостачальником регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 та «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018.
Згідно п. 26 ч. 1 ст.1 Закону України «Про ринок електричної енергії» електрична енергія - енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товаром, призначеним для купівлі-продажу.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.
Як передбачено п. 1.2.7. Правил, постачання електричної енергії здійснюється електропостачальником на підставі договору про постачання електричної енергії споживачу, який розробляється електропостачальником на основі Примірного договору про постачання електричної енергії споживачу та укладається в установленому цими Правилами порядку.
Проте, усупереч зазначених норм, відповідачем не було укладено договір про користування електричною енергією.
Згідно з п. 1.1.2 Правил терміни вживаються у такому значенні, зокрема: об`єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира а будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування; побутові потреби - споживання (використання) електричної енергії для задоволення умі постійного або тимчасового проживання та/або перебування фізичних осіб на об`єкті побутового споживача, включаючи прибудинкову (присадибну територію), у тому числі для індивідуально будівництва (реконструкції) об`єктів приватного домогосподарства, крім потреб підприємницької, господарської діяльності;
Оператор системи має право проводити (за пред`явленням представником службові посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильні вимірювання обсягів споживання електричної енергії (п.п. 3 п. 5.1.1. Правил).
Згідно з п.п. 20 п. 5.5.5 Правил споживач електричної енергії зобов`язаний не допустити безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мер споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживі (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією технологічних електричних мереж споживача.
Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, у якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Статтею ст. 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Як встановлено п. 6 ч. 8.4.2 розділу 8.4 визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку.
Відповідно до пункту 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.
В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).
У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.
До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.
Згідно з пунктом 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.
Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.
Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

У відповідності до пункту 8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.

Якщо судом прийнято рішення, яким спростовано факт безоблікового споживання електричної енергії споживачем та/або відмовлено оператору системи в задоволенні позову щодо стягнення зі споживача вартості необлікованої електричної енергії, розрахованої на підставі акта про порушення, та за умови набрання рішенням суду законної сили оператор системи скасовує відповідний акт про порушення.

Згідно з пунктом 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Відповідно до пункту 8.4.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог глави 8.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Підпунктом 1 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії встановлено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення такого порушення, як порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки).

Згідно з підпунктом 1 пункту 8.4.8 Правил роздрібного ринку електричної енергії кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 (у частині пошкодження засобів вимірювальної техніки та/або пломб) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Для споживачів, у яких відсутні договірні відносини з оператором системи, та побутових споживачів за робочий день приймається календарний день.

У пункті 8.4.11 Правил роздрібного ринку електричної енергії наведена формула за якою розраховується величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год), у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту 8.4.2 глави 8.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: W доб. = 24 · P дог.· K сез.· K вик., де P дог. - величина дозволеної потужності для цієї точки комерційного обліку, передбачена договором між побутовим споживачем та оператором системи, кВт; K сез. - коефіцієнт сезонності (приймається рівним 0,8 у період з 01 травня до 30 вересня та рівним 1 на період з 01 жовтня до 30 квітня); K вик. - коефіцієнт використання потужності (додаток 10 до Правил роздрібного ринку електричної енергії).

Судом встановлено, що виявлені порушення були зафіксовані в акті №231375 від 02.09.2020.

Як встановлено вище актом про порушення №231375 від 02.09.2020, в якому мається підпис ОСОБА_2 , в графі «зауваження до складеного акту» ОСОБА_2 зазначила, що з порушенням згодна (а.с. 4-5).

Відповідальність за вказані порушення передбачена п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» та п. 5.5.5 Правил у вигляді обчислення та подальшого відшкодування збитків порушником.

Обчислення завданих збитків проводиться у відповідності згідно до п. 8.4 Правил.

На виконання п. п. 8.2.6 Правил уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення було визначено обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Відносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками регулюються «Правилами роздрібного ринку електричної енергії» від 14.03.2018, у яких визначені права, обов`язки та відповідальність сторін, обов`язкові як для енергопостачальника, так і для споживача електроенергії, а також Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017.

Пунктом 8.2.5 Правил передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або техніч перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одері електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживав електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представні споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особ оформлюється акт про порушення.

Відповідно до п.п. 14 п. 5.1.1. Правил оператор системи має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача.

Враховуючи, що ОСОБА_2 нараховану суму не сплачено, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

На підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні наданих доказів, суд вважає підтвердженим факт порушення відповідачкою правил користування електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 , що призвело до спричиення збитків позивачу.

Відповідачкою не спростовано у встановленому законом порядку її вину у завдані позивачу збитків.

Надані позивачем, а також витребувані в ході розгляду справи, докази, суд визнає належними і допустимими, також достовірними і достатніми, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог, вони логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують наявність підстав для стягнення з відповідачки суми нарахувань за актом.

Враховуючи, що до теперішнього часу завдані АТ «Харківобленерго» збитки відповідачкою не відшкодовані, суд вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_2 на користь позивача суму нарахувань за актом у розмірі 34196,61 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому суд стягує з відповідача на користь ПрАТ «Харківенергозбут» витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 270,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

22.11.2023 та 29.02.2024 до канцелярії суду надійшли заяви представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Хом`яка Р.В. про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, в яких просив прийняти до уваги заяви адвоката Хом`яка Р.В. щодо витрат на професійну правничу допомогу у справі №953/1364/21 (а.с. 119-120, 131-132).

Щодо вказаних заяв представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Хом`яка Р.В. про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне.

Згідно зі статтею 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до частин першої-шостої статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2021 року у справі № 550/936/18 (провадження № 14-26цс21) зроблено висновок, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаними адвокатом робами (наданими послугами); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої статті 137 ЦПК України суд може за клопотанням іншої сторони зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. У частині третій статті 141 ЦПК України передбачено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Тобто, ЦПК України передбачено критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Отже, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд має враховувати конкретні обставини справи, загальні засади цивільного законодавства та критерії відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.

Згідно ч. 2 ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З підстав, зазначених вище, оскільки суд прийшов до висновку про наявність правових підстав до задоволення позовної заяви АТ «Харківобленерго» у повному обсязі, заяви представника відповідача щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 81, 247, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву Акціонерного товариства «Харківобленерго» (, місце знаходження: 61037, м. Харків, вул. Плеханівська, 149) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про стягнення суми нарахування за актом задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго» (, місце знаходження: 61037, м. Харків, вул. Плеханівська, 149) суму нарахувань за актом у розмірі 34196 (тридцять чотири тисячі сто дев`яносто шість) грн. 61 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго» (, місце знаходження: 61037, м. Харків, вул. Плеханівська, 149) судовий збір у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. 00 коп.

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Хом`яка Руслана В`ячеславовича про стягнення витрат на професійну правничу допомогу - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua.

Позивач: Акціонерне товариство «Харківобленерго» (, місце знаходження: 61037, м. Харків, вул. Плеханівська, 149).

Відповідач: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ).

Суддя С.О. Муратова