Справа № 141/254/24
Провадження №2/141/114/24
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 травня 2024 року смт Оратів
Суддя Оратівського районного суду Вінницької області Климчук С.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Остерської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
15.05.2024 до суду через підсистему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Остерської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, подана представником позивачки ОСОБА_1 адвокатом Богун В.В.
Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.05.2024 призначення судді для розгляду справи № 141/254/24 не відбулось, у зв`язку із відсутністю потрібної кількості суддів для автоматизованого розподілу справи ( в період з 13.05.2024 по 17.05.2024 суддя Климчук С.В. проходив підготовку суддів для підтримання рівня кваліфікації в Національній школі суддів України).
Розпорядженням № 9 від 20.05.2024 призначено повторний автоматизований розподіл справи № 141/254/24 на підставі підпунктів 2.3.27 та 2.3.60 Положення про автоматизовану систему документообігу суду.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.05.2024 матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Остерської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини розподілено для розгляду судді Климчуку С.В.
Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд дійшов наступних висновків.
За правилами цивільного процесуального законодавства України позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175, 177 ЦПК України.
Згідно з вимогами ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.
Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.
Положеннями ч. 4 ст. 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів:
2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність";
3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".
Відповідно до частини другої статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.
Так, Положенням про ордер на надання правничої (правової) допомоги в Україні (нова редакція), затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 із змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 14 лютого 2020 року № 29 із змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 17 листопада 2020 року № 118 (далі по тексту - Положення) встановлено єдину, обов`язкову для всіх адвокатів, типову форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (п. 3 Положення).
Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням. Ордер, встановленої форми, є обов`язковим для прийняття усіма органами, установами, організаціями на підтвердження правомочності адвоката на вчинення дій, передбачених статтею 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи (пункти 4-6 Положення).
Відповідно до п. 9 Положення ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).
Натомість, ордер, який видається адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням, обов`язково має містити підпис адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера, та підпис керівника адвокатського бюро, адвокатського об`єднання і скріплений печаткою юридичної особи.
Під час дії воєнного стану на території України дозволяється видача адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням ордеру без скріплення його печаткою юридичної особи та без підпису керівника адвокатського об`єднання, адвокатського бюро. Правовідносини між адвокатом, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера та адвокатським об`єднанням, адвокатським бюро врегульовуються внутрішніми документами цих організаційно правових форм здійснення адвокатської діяльності (п. 10 Положення).
Разом з тим, якщо адвокат звертається до суду не від адвокатського бюро або від адвокатського об`єднання, а індивідуально, тому вимоги пункту 10 Положення у редакції рішення Ради адвокатів України від 29 квітня 2022 року № 45 не підлягають застосуванню у цьому випадку.
Отже, обов`язковим реквізитом ордеру, є власноручний підпис адвоката (у графі «Адвокат»).
Окрім того, пп. 12.10 п. 12 Положення визначено, що одним із обов`язкових реквізитів, які має містити ордер є підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»).
Судом установлено, що позовну заяву ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подано адвокатом Богун В.В., що здійснює адвокатську діяльність індивідуально, через підсистему «Електронний суд», яким на підтвердження повноважень представника позивача до матеріалів заяви додано копію ордера серії АА № 1443683 від 15.05.2024 про надання правничої (правової) допомоги ОСОБА_1 .
Натомість, зі змісту наданого адвокатом ордера серії АА № 1443683 від 15.05.2024 убачається, що він не містить власноручного підпису адвоката Богуна В.В. у графі «Адвокат», що свідчить про відсутність обов`язкових реквізитів, визначених Положенням.
Суд враховує що поданий ордер сформовано в особистому кабінеті адвоката на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України. Водночас, в особистому кабінеті генерується лише бланк ордера, затвердженої типової форми, та у випадку автоматичного незаповнення при генерації деяких реквізитів, такі заповнюються адвокатом самостійно.
Разом з тим, суд зауважує, що поданий ордер серії АА № 1443683 від 15.05.2024 не є сформованим електронним ордером через модуль у підсистемі «Електронний суд» у встановленій адміністратором формі, тобто оригіналом ордера, а є додатком до позовної заяви, а тому має містити обов`язкові реквізити, визначені Положенням. Накладення адвокатом електронного цифрового підпису на копію ордера не свідчить про дотримання вимог щодо його змісту, в розумінні Положення, а лише засвідчує його правовий статус електронної копії документа.
З огляду на викладене, враховуючи, що у ордері серії АА № 1443683 від 15.05.2024 відсутній такий обов`язковий реквізит, як підпис адвоката, суд вважає, що наданий ордер не може вважатися юридично значимим документом для цілей підтвердження повноважень адвоката Богуна В.В. на представництво інтересів ОСОБА_1 в суді.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
На підставі викладеного, враховуючи, що до матеріалів справи не додано належних документів, які б підтверджували повноваження адвоката Богун В.В. стосовно подачі позовної заяви та права підпису процесуальних документів від імені ОСОБА_1 , суд доходить висновку про повернення вказаної позовної заяви позивачеві.
Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Принагідно суд звертає увагу позивача та її представника, що відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Згідно п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством.
За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.
У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, яка згідно п. 24 означеної Постанови повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.
Так, відповідно до п. 24 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.
При розгляді справ у спорах щодо спадкування, судам слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.
За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.
Також, за наявності умов, передбачених ст. 49 Закону України «Про нотаріат», на нотаріуса покладається завдання, по-перше, відмовити у вчиненні нотаріальної дії, якщо вона суперечить вимогам чинного законодавства; по-друге, обґрунтувати своє рішення на підставі норм чинного законодавства.
Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.
Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч. 4 ст. 83 ЦПК України).
Натомість, всупереч вказаним вимогам цивільного процесуального закону, до матеріалів позову позивачем та її представником не долучено належних доказів заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 за місцем відкриття спадщини, довідки про коло спадкоємців, копії свідоцтва про смерть спадкодавця, інших належних доказів звернення ОСОБА_1 до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, а також відсутня обґрунтована постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії (або інший письмовий документ, виданий нотаріусом), яка (який), в свою чергу, є передумовою для звернення до суду для захисту прав позивача, оскільки в результаті винесення нотаріусом відповідної постанови встановлюється коло спакоємців, які мають право на спадкування після померлого.
Керуючись ст.ст. 185, 260, 353, 354 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Остерської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та додані до неї документи повернути позивачеві.
2. Примірник копії позовної заяви від 15.05.2024 долучити до матеріалів справи № 141/254/24.
3. Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів після її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя С.В. Климчук