Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 299/2155/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

14.05.2024 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого-судді Трагнюк В.Р., секретар судового засідання Конар В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощенного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Позовні вимоги мотивує тим, що позивач ОСОБА_1 з відповідачем ОСОБА_2 уклали шлюб 11 листопада 2010 року у виконкомі Новоселицької сільської ради Виноградівського району Закарпатської області, про що зроблено актовий запис за № 9.

Сторони є батьками: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Діти проживають разом з матір`ю (позивачем по справі) ОСОБА_1 та знаходяться на її повному утриманні та вихованні. Позивач самостійно не в змозі забезпечити дітей необхідним.

А тому позивач просить стягувати з відповідача на утримання дітей аліменти у розмірі по 4000 гривень на кожну дитину щомісячно.

Між сторонами на момент пред`явлення цієї заяви не досягнуто згоди з приводу матеріального утримання спільних дітей.

Позивач в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутності (а.с.16-30).

Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с.29, 32).

Розгляд справи проведено в порядку визначеному ст.ст. 280, 281 ЦПК України з ухваленням заочного рішення.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

Згідно зі ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення.

Судом встановлено, що сторони по справі є батьками: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 3-11).

Діти проживають разом з матір`ю (позивачем по справі) ОСОБА_1 та знаходяться на її повному утриманні та вихованні, що стверджується довідкою старости села Новоселиця Берегівського району Закарпатської області №50 від 25.03.2024 року (а.с.7).

Згідно обставин зазначених позивачем у позовній заяві, віповідач є працездатною людиною, інших непрацездатних осіб чи утриманців, крім дітей у нього не має (а.с.2).

Відповідач участі в належному утриманні дітей не приймає. Дані, які б свідчили про офіційне працевлаштування на час вирішення судом спору у справі відсутні.

Згідно ст. 27 Конвенції про права дитини, прийнятої 44-ю сесіє Генеральної Асамблеї ООН 20.11.1989 pоку, батько (- ки) або (і) інші особи, що виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здатностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Це положення знайшло своє відображення в українському законодавстві. Обов`язок батьків щодо утримання своїх дітей є одним з головних конституційних обов`язків (ч. 2 ст. 51 Конституції України) закріплюється в сімейному законодавстві (ст. 180 СК України).

Відповідно до ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно до ч. 1 ст. 184 СК України і роз`яснень, викладених в пункті 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ відносно батьківства, материнства і стягнення аліментів», якщо платник аліментів має нерегулярний, мінливий дохід, частину доходу одержує в натурі, а також за наявності інших обставин, що мають істотне значення, суд за заявою платника або одержувача може визначити розмір аліментів у твердій грошовій сумі; вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

Так, згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 02.12.2021 року № 1928 - IX, з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для дітей віком від 6 до 18 років становить 3196 гривень.

Законом України від 17.05.2017 № 2037-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» частину другу ст.182 викладено в такій редакції: «Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку».

Закон не містить вимоги визначення точного розміру аліментів суто як половини відповідного розміру прожиткового мінімуму на дитину, відповідні розміри прожиткового мінімуму є не абсолютними величинами (базою) для визначення розміру аліментів, а можуть слугувати лише певним орієнтиром при вирішенні питання, яким суд не зв`язаний з огляду на фактичні обставини справи, динаміку дійсних витрат тощо. Слід враховувати також, що за наявності для того підстав, істотної зміни обставин, законодавства тощо, сторони не позбавлені права ставити в подальшому питання про зміну розміру стягуваних аліментів, зміну способу стягнення, участь у додаткових витратах і т.ін.

Водночас із цим суд звертає увагу на ту обставину, що положеннями ч.1 ст. 141 СК України передбачено, що мати, батько мають рівні обов`язки щодо дитини.

Таким чином обов`язок утримувати дитину, передбачений ч.1 ст. 180 СК України, є особистим обов`язком, а тому стосується окремо кожного з батьків. У зв`язку з чим суд вважає, що стягнення аліментів з батьків у солідарний спосіб є неможливим, оскільки даний обов`язок має виконуватись особисто кожним із них, а невиконання одним із батьків даного обов`язку не може перекладати на іншого додатковий обов`язок.

Суд враховує ті обставини, що відповідач ніде офіційно не працює. У той же час ці обставини не можуть слугувати для визначення розміру аліментів у мінімальному розмірі, оскільки відповідач є працездатною людиною, у зв`язку з чим з нього слід стягувати аліменти у розмірі заявленому позивачем.

Згідно ч. 1 ст. 191 Сімейного кодексу України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.

Рішення суду в частині стягнення аліментів за один місяць, згідно із вимогами ст. 430 ЦПК України, підлягає негайному виконанню.

Судові витрат від оплати яких позивач звільнена, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь держави.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263, 265, 267, 268, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги задоволити повністю.

Стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешканця АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , мешканки АДРЕСА_1 , аліменти на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в розмірі по 4000 гривень на кожну дитину, щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 02.04.2024 року і до досягнення дітьми повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешканця АДРЕСА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 1211 гривень 20 копійок.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з моменту його оголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення складено 14.05.2024 року.

ГоловуючийВ. Р. Трагнюк