ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2024 року

м. Харків

справа № 643/4119/23

провадження № 22-ц/818/121/24

Харківській апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Тичкової О.Ю.,

суддів - Маміної О.В., Мальованого Ю.М.

за участю секретаря судового засідання Тітченко О.В.

сторони справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харків апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Московського районного суду м. Харкова від 10 серпня 2023 року у складі судді Скотаря А.Ю.,-

ВСТАНОВИВ:

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про захист прав споживачів. Просив визнати незаконним самовільне перерахування АТ КБ « ПриватБанк» ( надалі Банк) 29.06.2022 грошових коштів з його карткового рахунку у сумі 59 680,00 грн; зобов`язати відповідача відновити зазначені грошові кошти на картковому рахунку; визнати незаконним списання Банком грошових коштів у вигляді відсотків за використання кредитного ліміту 01.02.2023 у розмірі 1 933,16 грн, 01.03.2023 у розмірі 1 746,08 грн та 01.04.2023 в розмірі 1933,16 грн.; зобов`язати Банк відновити зазначені грошові кошти на картковому рахунку позивача; зобов`язати Банк скасувати відсотки, пеню (штрафні санкції), нараховані за наслідками проведення операцій з перерахування 29.06.2022 грошових коштів в розмірі 59 680,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що з 25.09.2017 він є клієнтом Банку в якому, крім інших, має картку № НОМЕР_1 , МФО 305299, IBAN - НОМЕР_2 , рахунок НОМЕР_3 , РНОКПН НОМЕР_4 .

29.06.2022 йому у додатку «Telegram», встановленому на його телефоні, з каналу «Е-підтримка «ІНФОРМАЦІЯ_1» надійшло повідомлення про отримання грошової допомоги в розмірі 3500 грн. На той час ОСОБА_1 мав статус тимчасово переміщеної особи, тому такі смс - повідомлення сумніву або підозри у нього не викликали. Для перевірки надходження допомоги йому необхідно було увійти до мобільного додатку «Приват24», що ОСОБА_1 одразу й зробив, ввівши пароль від додатку. Переглянувши додаток позивач виявив, що зазначені кошти на його рахунок не надійшли. Через деякий час ОСОБА_1 помітив, що на його мобільний телефон почали надходити сповіщення. Перевіривши мобільний додаток він виявив, що відбуваються транзакції з його карткового рахунку № НОМЕР_1 , згоди на які позивач не надавав. ОСОБА_1 одразу зателефонував на гарячу лінію Приват24 за номером НОМЕР_5 і представнику Банку повідомив про крадіжку грошей, в результаті чого кредитну карту заблокували. Як виявилось пізніше з його картки на невідомий рахунок трьома операціями списано загалом 59 680,00грн (17 509,00 грн, 19 875,00 грн та 19 999,00 грн).

29.06.2022 позивач звернувся до чергової частини Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області (далі Управління) з заявою про порушення кримінального провадження за фактом крадіжки грошей зі своєї карти. 09.07.2022 заяву позивача внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) під № 0000647 за ч. 1 ст. 190 КК України.

14.07.2022 ОСОБА_1 звернувся до Банку з заявою про припинення нарахування відсотків за користування грошовими коштами по картковому рахунку та проведення службового розслідування, проте Банк не лише не припинив нараховувати відсотки, а ще й почав знімати грошові кошти, які надходили на картки, відкриті на ім`я позивача. Так, з його банківської картки 01.02.2023, 01.03.2023 та 01.04.2023 Банком знято 1 933,16 грн, 1 746,08 грн та 1 933,16 грн відповідно за використання кредитного ліміту.

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 10 серпня 2023 року позовні вимоги задоволені.

Взнано незаконним списання 29.06.2022 з карткового рахунку № НОМЕР_1 , відкритого на ім`я ОСОБА_1 , грошових коштів в розмірі 59 680 (п`ятдесят дев`ять тисяч шістсот вісімдесят) гривень 00 копійок.

Зобов`язано Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» повернути грошові кошти в сумі 59 680 (п`ятдесят дев`ять тисяч шістсот вісімдесят) гривень 00 копійок шляхом їх відновлення на картковому рахунку ОСОБА_1 , з якого їх було знято 29.06.2022 внаслідок несанкціонованих операцій.

Визнано незаконним списання грошових коштів у вигляді відсотків за використання кредитного ліміту 01.02.2023 в розмірі 1933 (одна тисяча дев`ятсот тридцять три) гривні 16 копійок, 01.03.2023 в розмірі 1746 (одна тисяча сімсот сорок шість) гривень 8 копійок, 01.04.2023 в розмірі 1933 (одна тисяча дев`ятсот тридцять три) гривні 16 копійок з карткового рахунку № НОМЕР_1 , відкритого на ім`я ОСОБА_1 .

Зобов`язано Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» повернути грошові кошти списані у вигляді відсотків за використання кредитного ліміту 01.02.2023 в розмірі 1933 (одна тисяча дев`ятсот тридцять три) гривні 16 копійок, 01.03.2023 в розмірі 1746 (одна тисяча сімсот сорок шість) гривень 8 копійок, 01.04.2023 в розмірі 1933 (одна тисяча дев`ятсот тридцять три) гривні 16 копійок шляхом їх відновлення на картковому рахунку ОСОБА_1 , з якого їх було знято.

Стягнуто з Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 витрати пов`язані з отриманням професійної правничої допомоги в розмірі 25000 (двадцять п`ять тисяч) гривень та на користь держави судовий збір у розмірі 2147 (дві тисячі сто сорок сім) гривень 20 копійок.

Рішення мотивовано тим, що позивачем на підтвердження вжиття заходів щодо відвернення наслідків та своєчасного повідомлення відповідача про шахрайські дії надано докази, які свідчать про відсутність вини позивача, а тому відмова Банку у відновленні залишку кредитних коштів на його особистому рахунку та зупинення по нарахуванню відсотків та інших штрафних санкцій на кошти, які були списані з його рахунку є неправомірною.

Не погодившись з рішенням суду АТ КБ «Приват Банк» поданоапеляційну скаргу. Апелянт просить рішення суду першої інстанції скасувати як незаконне та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд неповно та не всебічно з`ясував обставини справи, допустив невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, порушив норми матеріального та процесуального права. Все це призвело до неправильного вирішення справи.

А саме, суд не взяв до уваги те, що власна недбалість та бездіяльність позивача по захисту персональних даних , сприяла третім особам в доступі до персональних даних позивача в системі Приват24, банківських ідентифікаційних даних, для здійснення операцій по списанню коштів з кредитного рахунку.При цьому, суд, не встановив та не спростував своїми висновками, важливу обставину, що операції по списанню коштів були проведені внаслідок недбалої поведінки самого позивача, який перейшовши на невідомий сторонній сайт з власного фінансового номера, ввівши пароль входу до Приват24, сприяв третім особам в доступі персональних даних позивача, банківських ідентифікаційних даних, для здійснення шахрайських операцій по списанню коштів.

Таким чином, суд не встановив, що власна поведінка позивача щодо не збереження персональних даних, логіну та паролю в Приват24 та його свідоме чи необережне розголошення паролю в Приват24 третім особам сприяла тому, що сторонні особи могли використати його персональні дані для здійснення грошових переказів. Матеріали справи не містять даних про наявність вини Банку у здійсненні несанкціонованого переказів коштів з кредитного рахунку позивача, тому суд дійшов помилкового висновку про задоволення позову.

Також, суд вирішуючи питання про розподіл судових витрат на правничу допомогу не надав належної оцінки обставинам і складності справи, не визначив дійсний необхідний фактичний обсяг правової допомоги та дійшов помилково висновку про співмірність та обґрунтованість заявленої суми витрат.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника ОСОБА_1 дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї в межах вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 367 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, невідповідність висновків суду, обставинам справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Відповідно до вимог ст.263 ЦПК України судове рішення повинно гуртуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ст.264 ЦПК України судове рішення має відповідати в тому числі на такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Зазначеним вимогам оскаржуване судове рішення не відповідає.

Як встановлено судом, позивач є клієнтом АТ КБ «ПриватБанк» та мав кредитну картку «Універсальна» № НОМЕР_1 , що підтверджується, в тому числі, банківськими документами (а.с. 21).

29.06.2022 з належної позивачеві карти № НОМЕР_1 списано грошові кошти на загальну суму 59 680,00 грн (а.с. 21).

Згідно скріншоту з мобільного додатку «Приват24» 01.02.2023, 01.03.2023 та 01.04.2023 з кредитної картки № НОМЕР_1 , відкритої на ім`я ОСОБА_1 , списані відсотки за використання кредитного ліміту в розмірі 1 933,16 грн, 1 746,08 грн та 1 933,16 грн відповідно (а.с. 27).

Таким чином, загальна сума списаних з карток позивача грошових коштів складає 59 680,00 + 1 933,16 + 1 746,08 + 1 933,16 = 65 292,40 грн.

За фактом незаконного заволодіння грошовими коштами, що перебували на картковому рахунку позивача, до ЄРДР внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України за № 0000647 від 09.07.2022; на час розгляду даної справи досудове розслідування не завершено (а.с. 12, 13).

На звернення ОСОБА_1 до Банку щодо повернення коштів на картковий рахунок та не нарахування відсотків на кошти, які незаконно зняті з його рахунку Банк надав відповіді від 26.07.2022 та 08.12.2022, якими позивачеві відмовлено у поверненні грошових коштів, списаних з кредитної карти (а.с. 16-20).

Задовольняючи позовні вимоги судом зроблено висновок, що позивачем не було порушено конфіденційності особистих даних прив`язаних до банківського рахунку, тому Банк повинен відповідати за списання грошових коштів з карткового рахунку позивача, що відбулося в супереч волі останнього.

Проте з таким висновком суду першої інстанції судова колегія погодитись не може.

Статтею 1071 ЦК України передбачено, що банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку.

Відповідно до ст. 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Частиною 3 статті 1092 УК України передбачено, що якщо порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону.

За правилами п. 14.12. ст. 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» Користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень.

Відповідно до п. 4 Розділу II Постанови Правління НБУ № 705 від 05.11.2014 року «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів» ( надалі Положення), електронний платіжний засіб, за допомогою якого можна ініціювати переказ з рахунку користувача, має дозволяти ідентифікувати користувача. Ідентифікація користувача може здійснюватися за реквізитами електронного платіжного засобу, нанесеними на ньому в графічному та електронному вигляді.

Відповідно до п. 2 Розділу VI Положення користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним.

У відповідності п. 32.3.2. Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі переказу з рахунка платника без законних підстав, за ініціативою неналежного стягувача, з порушенням умов доручення платника на здійснення договірного списання або внаслідок інших помилок банку повернення платнику цієї суми здійснюється у встановленому законом судовому порядку. При цьому банк, що списав кошти з рахунка платника без законних підстав, має сплатити платнику пеню у розмірі процентної ставки, що встановлена цим банком по короткострокових кредитах, за кожний день, починаючи від дня переказу до дня повернення суми переказу на рахунок платника, якщо інша відповідальність не передбачена договором.

Згідно пункту 39.1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» передбачено, що суб`єкти переказу зобов`язані виконувати встановлені законодавством України та правилами платіжних систем вимоги щодо захисту інформації, яка обробляється за допомогою цих платіжних систем. Правила платіжних систем мають передбачати відповідальність за порушення цих вимог з урахуванням вимог законодавства України.

Відповідно до п. 1.24 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначено, що неналежний переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі.

Згідно до п. 8 розділу VІ Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05.11.2014 р. № 705, емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції.

Пунктами 5,6,9 розділу 6 постанови Правління Національного Банку України від 05 листопада 2014 року № 705 «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів» визначено, що користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем.

Згідно умов та правил надання банківських послуг п. 1.1.5.5. банк не несе відповідальності у випадку, якщо інформація про рахунки клієнта, карту, контрольну інформацію клієнта, відправленому в SMS - повідомленні ПІН - коді, ідентифікаторі користувача, паролях системи Приват24 або проведених клієнтом операціях стане відомо іншим особам внаслідок несумлінного виконання клієнтом умов їхнього зберігання і використання та/або прослуховування або перехоплення інформації у каналах зв`язку під час використання цих каналів.

Відповідно до п. 1.1.5.13. клієнт несе відповідальність у повному обсязі за всі операції супроводжуються авторизацією, до моменту письмової заяви клієнта про блокування картки / рахунку / на рух коштів, номера мобільного телефону на надання банківських послуг.

Пунктом 1.1.5.14. регламентовано відповідальність клієнта за усі операції в повному обсязі, здійснені у підрозділах банку, через пристрої самообслуговування, систему MobileBanking, систему Приват24 з використанням передбачених цими Умовами засобів його ідентифікації та аутентифікації (п. 1.1.1 39 Умов ідентифікація клієнта в Приват24 є введення імені користувача і пароля).

Згідно до п. 1.2.16 клієнт зобов`язаний підтримувати в актуальному стані номер свого мобільного телефону та інші контактні дані, що є у розпорядженні банку. У разі їхньої зміни інформувати про це банк у термін не пізніше 15 днів з моменту їхньої зміни. 2.6.2.8. У разі втрати картки /ПІНа/постійного пароля/ одноразових паролів або виникнення у власника підозр, що картка /ПІН/постійний пароль/ одноразові паролі могли бути загублені, або виникнення ризику несанкціонованого використання картки /ПІНа/постійного пароля/ одноразових паролів власник повинен негайно виконати одну з наступних дій: звернутися до банку за телефонами: +38(0562)390000, (безкоштовно); подати до банку письмову заяву про втрату картки (у разі втрати картки). Якщо картка підключена до послуги MobileBanking, виконати дії, необхідні для припинення дії картки відповідно до керівництва з використання системи MobileBanking.

Власник відповідає за усі операції з карткою, зроблені: по дату одержання банком усного повідомлення про втрату картки включно за умови подання до банку письмової заяви про втрату картки протягом трьох календарних днів з дати усного повідомлення; по дату одержання банком письмової заяви про втрату картки включно за відсутності усного повідомлення або у разі порушення строку подачі письмової заяви; по дату одержання банком повідомлення про втрату картки, відправленого відповідно до керівництва з використання системи MobileBanking, включно.

Згідно п. 2.1.4.5.1. Клієнт зобов`язаний не передавати Картки, ПІНи, постійний пароль, одноразові паролі і контрольну інформацію третім особам, не використовувати Картки або нанесені на них дані в цілях, не передбачених цим Договором, або що суперечать чинному законодавству.

Пунктом 2.1.4.5.2. передбачено, Клієнт зобов`язаний вживати необхідних заходів для запобігання втрати, пошкодження, викрадення Картки, доступу третіх осіб до Картки, в тому числі до інформації, нанесеної на неї.

Згідно п. 2.1.4.12.3. Банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІНа або нанесених на Картці даних.

Пунктом 2.1.4.12.5. передбачено, що клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, в разі, якщо його дії або бездіяльність призвели до втрати Картки, розголошенню ПІНа або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію.

Згідно п. 2.1.4.12.4. Клієнт несе повну відповідальність за усі операції, які здійснюються за допомогою Карток, які є Електронним платіжним засобом, емітованим для обслуговування його рахунку.

В апеляційній скарзі АТ КБ «Приват Банк» доводячи відсутність вини банку посилається на наступне: абонентський номер НОМЕР_6 є фінансовим номером ОСОБА_1 який не змінювався, не блокувався, що не заперечується Позивачем, використовувався для авторизації у Приват24. Пароль входу у Приват24 в день проведення платіжних операції не змінювався.

В позовній заяві позивач посилався на те, що будь-яких розпоряджень на списання грошових коштів зі свого рахунку ні в письмовому, ні в електронному виді з використанням електронної системи "Приват24", або у будь-який інший спосіб не надавав. Проте, Позивач у телеграм каналі за фішінговим посиланням, замаскованим під сайт для отримання грошової допомоги ВПО, ввів власний пароль для входу у Приват24 чим передав конфіденційну інформацію за своїми картами.

Заміни SIM-картки абонентського номеру НОМЕР_6 , втрати мобільного телефону в дату списання коштів з кредитної карти, не було, мобільний номер був активний, телефон знаходився в розпорядженні позивача.

Згідно проведеної перевірки від 16.06.2023 проведеної головним спеціалістом з захисту електроних платежів та послуг ГО УБ по Північно-Східному МРУ Тарковим О.Б. за фактами здійснення переказів грошових коштів клієнта ОСОБА_1 події ІТ№ 19768 встановлено, що 29.06.2022 з карти № НОМЕР_7 клієнта ОСОБА_1 списано грошові кошти на загальну суму 59 676.57 грн (з урахуванням комісії Банку). Грошові кошти в було переказано шляхом ручного вводу номеру карти, строку дії та CVV-коду на платіжній платформі MONO, термінал MONO11, процесінг Монобанку. В зв`язку з тим, що операцію проведено на мерчанті іншого банку, ПриватБанк не має інформації про рахунок отримувача, дана інформація доступна володільцю терміналу MONO11 - Монобанку (AT "Універсал Банк"). Згідно даних ПК "PAN- Like" всі операції здійснені з підтвердженням за регламентом 3d-secure, тобто на фінансовий номер телефону були відправлені повідомлення з OTP-паролями, які були введені у відповідні WEB- форми при здійсненні підтвердження операцій. Крім того, встановлено, що карту № НОМЕР_7 було токенозовано (додано до системи електронних платежів Google Pay ), токен карти- НОМЕР_8 (а.с. 88).

Отже, спірні операції були проведені через платіжну систему Google Pay після додавання карти НОМЕР_7 додано до системи електронних платежів Google Pay , яка не є внутрішньобанківською платіжною системою АТ КБ «ПриватБанк», з чого слідує, що керувати такими операціями в електронній платіжній системі АТ КБ "ПриватБанк", який не є власником або учасником не мав технічної можливості.

В системі Приват24, була проведена авторизація клієнта, пароль для входу в систему не змінювався, отже доступ до коштів клієнта здійснено внаслідок повідомлення паролю в Приват24 третім особам. Згідно ПК "Адмін. панель Приват24" встановлено, що акаунт Приват24 клієнта було заблоковано 29.06.2022 о 12:47:29, тобто вже після здійснення переказів коштів з карги № НОМЕР_7 .

Таким чином, апеляційний суд не погоджується із судом, що своєю дією чи бездіяльністю ОСОБА_1 не сприяв втраті чи незаконному використанню ПІН - коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Натомість будь - яких належних, допустимих чи достовірних доказів, які б свідчили про порушення банком правил розрахункових операцій в процесі переказу грошових коштів з карткового рахунку позивача, ним не надано.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності вини позивача.

Із матеріалів справи вбачається, що в процесі розгляду справи не встановлено вини відповідача у несанкціонованому знятті коштів з рахунку позивача та відповідно безпосереднього причинного зв`язку між правомірними діями та шкодою, тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог позивача.

Оскільки позовні вимоги про списання нарахованих відсотків є похідними від вимог про повернення грошових коштів, вони також не підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу в порядку ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 368, 374,375, 382 - 384 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк»- задовольнити.

Рішення Московського районного суду м. Харкова від 10 серпня 2023 року - скасувати.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів відмовити.

Компенсувати за рахунок держави сплачений Акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк»судовий збір за подання апеляційної скарги в сумі 3220,80 грн.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 16.05.2024

Головуючий О. Ю. Тичкова

Судді О.В. Маміна

Ю.М. Мальований