Справа № 450/5924/23 Провадження № 2-о/450/42/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2024 року Пустомитівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді Добош Н.Б.

при секретарі Хамуляк Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Пустомити цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Давидівська сільська рада Львівського району Львівської області про встановлення факту, що має юридичне значення,-

встановив:

в провадженні Пустомитівського районного суду Львівської області знаходиться цивільна справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Давидівська сільська рада Львівського району Львівської області про встановлення факту, що має юридичне значення, зокрема, що заповіт від 12.05.2005 року на ім`я ОСОБА_2 , належить ОСОБА_2 .

Заява мотивована тим, що заявник, є спадкоємцем першої черги після смерті свого батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак в заповіті посвідченого секретарем виконкому Чишківської сільської ради Пустомитівського району, допущено помилку в написанні прізвища батька ОСОБА_3 , замість вірного ОСОБА_3 . Вказана помилка є перешкодою в здійсненні спадкових прав заявника на нерухоме майно, яке належало ОСОБА_2 на праві власності, зокрема реєстрації права власності на земельні ділянки та житловий будинок. В позасудовому порядку виправити дану помилку неможливо, оскільки 17.07.2023 року заявник звернувся до приватного нотаріуса Слиш Л.Т. для оформлення спадкових прав, а саме отримати свідоцтво про право на спадщину, де йому усно було повідомлено, що свідоцтво про право на спадщину видати неможливо, оскільки є помилка в прізвищі.

Заявник в судове засідання не з`явився, однак скерував на адресу суду клопотання в якому просить розгляд справи проводити у його відсутності за наявними в матеріалах справи документами.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, не повідомив суд про причини своєї неявки, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, повно, всебічно та безпосередньо з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, суд вважає необхідним зазначити наступне.

За приписами статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства.

Частиною 1 статті 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За загальним правилом, окреме провадження - це самостійний вид цивільного судочинства, у якому суд при розгляді безспірних справ встановлює юридичні факти або обставини з метою захисту охоронюваних законом інтересів громадян і організацій.

Згідно зі статтею 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

До фактів, що мають юридичне значення, пункт 6 частини 1 статті 315 ЦПК України відносить встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

У пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року вказано, що якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

З аналізу наведених норм вбачається, що характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою таких справ є встановлення юридичного факту.

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Верховний Суд у постанові від 22 квітня 2020 року у справі № 200/14136/17 вказав, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Звертаючись із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, особа вказує мету встановлення юридичного факту, яка дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи зумовлює він правові наслідки. У заяві необхідно також вказати причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, та надати докази його існування.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права. Спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, під час розгляду справ у порядку окремого провадження виключається існування спору про право, який пов`язаний із порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також не доведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Отже, у порядку окремого провадження, суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, оскільки метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення і безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується у порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

Судом встановлено, що ухвалою від 08.12.2023 року відкрито провадження у справі в порядку окремого провадження.

Зі змісту заяви вбачається, що заявник просить суд встановити факт, що має юридичне значення, а саме: встановити факт належності заповіту від 20.05.2005 року, посвідченого секретарем виконкому Чишківської сільської ради Пустомитівського району Львівської області Новосад О.І., зареєстрованим в реєстрі за № 19, ОСОБА_2 , а не ОСОБА_2 .

Звертаючись до суду з даною заявою, заявник вказує, що встановлення зазначених фактів є необхідним для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 .

В заяві зазначає, що 17.07.2023 року, заявник звернувся до приватного нотаріуса Слиш Л.Т. для оформлення спадкових прав, де йому усно було відмовлено у видачі свідоцтва про право а спадщину.

Разом з тим, згідно копії Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 73216466 сформованої приватним нотаріусом Львівського районного нотаріального округу Львівської області Слиш Л.Т. 17.07.2023 року, вбачається, що 03.08.2020 року приватним нотаріусом Моісєєвою О.Я. було заведено спадкову справу № 80/2022, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Також зі змісту заповіту вбачається спадкоємцями згідно такого, є заявник та онука ОСОБА_4 , однак вказана особа, не залучена до справи в якості заінтересованої особи.

Таким чином, встановлення зазначеного факту впливатиме також на права й обов`язки інших спадкоємців.

Отже, з матеріалів справи вбачається спір про право, оскільки вимога про встановлення факту належності заповіту є необхідною для оформлення прав заявника на спадкове майно після смерті ОСОБА_2 , право на яке мають інші спадкоємці, зокрема, ОСОБА_4 (як особа, яка є спадкоємцем згідно заповіту від 20.05.2005 року).

Вказані обставини унеможливлюють вирішення в порядку окремого провадження заяви про встановлення факту належності заповіту.

Відповідно до частини 6 статті 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Дана норма кореспондується з положеннями частини 4 статті 315 ЦПК України, якими передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Оскільки у цьому випадку існує спір про право, для вирішення якого чинним законодавством встановлено позовний порядок звернення до суду, суд дійшов висновку про необхідність залишення заяви без розгляду.

Водночас, суд роз`яснює заявнику, що він не позбавлений можливості у подальшому звернутися до суду із вказаними вимогами на загальних підставах в порядку позовного провадження.

При цьому, суд не може не зауважити, що пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що відповідачами (заінтересованими особами) у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами (заінтересованими особами) є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 07 квітня 2020 року в справі № 638/4/19 (провадження № 61-18132св19) дійшов висновку, що у разі якщо інших спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті спадкодавця немає, то заінтересованою особою у справі має бути орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, який в разі відсутності спадкоємців може звернутись до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою та передачу її територіальній громаді.

Права заінтересованих осіб знаходяться у юридичному зв`язку із суб`єктивними правами заявників і зумовлюються встановленням юридичного факту. Інтереси заінтересованих осіб можуть суперечити інтересам заявника. Отже, притягнення (вступ) цих заінтересованих осіб має важливе практичне значення, оскільки вони мають можливість у процесі розгляду справи про встановлення юридичного факту заявити про порушення чи оспорювання їхніх суб`єктивних прав.

Заінтересовані особи беруть участь у справах окремого провадження з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави. Але на відміну від заявника ці особи самі не звертаються до суду із заявою, а вступають у вже розпочатий процес з власної ініціативи або притягуються до участі у справі судом.

Нормами процесуального законодавства не передбачено права суду за власною ініціативою залучати до участі у справі заінтересованих осіб.

Матеріали справи свідчать про те, що у якості заінтересованої особи до участі у справі заявником залучено лише орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, в той час як судом достовірно встановлено, що спадкоємцем згідно заповіту, є також ОСОБА_4 , про що було відомо заявнику, однак клопотання про залучення до участі у справі належних заінтересованих осіб - інших спадкоємців, заявником, не заявлено.

Таким чином, суд констатує, що, звертаючись до суду з вказаною заявою, заявник неправильно визначився з учасниками справи, а саме заінтересованою особою.

Отже, з врахуванням вищенаведеного, а саме, що з матеріалів справи вбачається спір про право, для вирішення якого чинним законодавством встановлено позовний порядок звернення до суду, суд дійшов висновку про необхідність залишення заяви без розгляду.

Керуючись ст. ст. 257-261, 263, 268, 293-294, 315 ЦПК України, суд , -

п о с т а н о в и в :

заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Давидівська сільська рада Львівського району Львівської області про встановлення факту, що має юридичне значення, зокрема, що заповіт від 12.05.2005 року на ім`я ОСОБА_2 , належить ОСОБА_2 ,- залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що він має право звернутися до суду в порядку позовного провадження.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після підписання її суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15 - денний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається через Пустомитівський районний суд Львівської області або безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

СуддяН. Б. Добош