Справа № 309/3329/23
Провадження № 22-ц/4806/632/24
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

11 липня 2024 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Мацунича М.В.,

суддів Кожух О.А., Собослоя Г.Г.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження в цивільній справі за апеляційною скаргою Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швець Руслана Олеговича на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 20 березня 2024 року, ухвалене суддею Піцур Я.Я., в справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», третіх осіб: приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швець Руслана Олеговича, приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Роман Романа Михайловича про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню

в с т а н о в и в :

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Швець Р.О. подав апеляційну скаргу на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 20 березня 2024 року, яку ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 07 червня 2024 року залишено без руху.

08 липня 2024 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Швець Р.О. подав заяву про усунення недоліків. Просить визнати причини пропуску строку на подання апеляційної скарги поваджними та поновити такий.

Зазначає, що не отримував ні в електронному вигляді, ні рекомендованим повідомленням копію відповідного рішення, тому не може надати докази отримання оскаржуваного рішення суду.

Також на підтвердження того, що ним було здійснено все можливе для надання додаткових доказів суду апеляційній інстанції, які б доказували повноважність пропущеного строку він додає лист від АТ «Укрпошта» від 21.06.2024, де зазначається, що для перевірки надсилання кореспонденції потрібні тринадцятизначні номери, яких в апелянта немає через відсутність надісланої кореспонденції.

Однак, зазначені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Швець Р.О.підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду є необґрунтованими належним чином.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, суд має виходити з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними лише у тому випадку, якщо таке недотримання строків апеляційного оскарження було зумовлене діями (бездіяльністю) суду першої інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали своєчасному зверненню з такою скаргою.

Водночас особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (справа «Перетяка та Шереметьев проти України» від 21 грудня 2010 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Хоч апелянт заперечує факт отримання оскаржуваного рішення засобами поштового звязку рекомендованим листом та в електронному вигляді, однак, як слідує з відомостей підсистеми «Електронний суд» та ЄДРСР, оскаржуване рішення було зареєстроване 20.03.2024 та надано загальний доступ 21.03.2024.

Апелянт мав можливість ознайомитись з рішенням суду у ЄДРСР з 21.03.2024 та подати у визначений законом строк апеляційну скаргу, а тому слід вважати, що зазначені ним причини пропуску строку на подання апеляційної скарги є неповажними.

Крім того, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Швець Р.О.не наводить тих обставин, які б вказували на те, що пропуск строку на апеляційне оскарження зумовлений обставинами непереборної сили.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що у кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Колегія суддів, враховуючи, що апеляційна скарга приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швець Р.О. на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 20 березня 2024 рокуподана з пропуском строку та у зв`язку з відсутністю передбачених ч. 2 ст. 358 ЦПК України підстав для поновлення строку, у відкритті апеляційного провадження за вказаною апеляційною скаргою слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 358 ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в :

Наведені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Швець Русланом Олеговичем підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 20 березня 2024 року визнати неповажними.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швець Руслана Олеговича на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 20 березня 2024 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена до Верховного Суду на протязі тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя-доповідач

Судді