КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 травня 2024 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Ящук Т.І., перевіривши матеріали апеляційних скарг ОСОБА_1 на заочне рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 14 серпня 2023 року у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

Заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 14 серпня 2023 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість за договором б/н від 03 травня 2017 року в розмірі 36373,50 грн. та судові витрати в розмірі 2684 грн.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 28 березня 2024 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення.

Не погоджуючись з рішенням, 29 квітня 2024 року ОСОБА_1 надіслала засобами електронного зв`язку апеляційну скаргу до суду першої інстанції та безпосередньо до Київського апеляційного суду, тобто дві однакові за змістом скарги.

10 травня 2024 року витребувано з Голосіївського районного суду м. Києва матеріали цивільної справи №752/12109/23, які надійшли до суду апеляційної інстанції 13 травня 2024 року.

Апеляційні скарги подані з порушенням вимог ст. 356 ЦПК України, оскільки не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі (п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України).

В клопотаннях, доданих до апеляційних скарг, скаржник просить звільнити її від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на підставі ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», посилаючись на те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу відповідача за попередній календарний рік.

Зазначає, що відповідно до Відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків відповідь на запит у електронному вигляді від 28 квітня 2024 року, за період з І кварталу 2023 року по ІV квартал 2023 року сума доходів ОСОБА_1 склала 0 грн.

Проте, апеляційний суд вважає, що зазначені скаржником обставини щодо неможливості сплатити судовий збір не є достатніми підставами для звільнення від сплати судового збору з урахуванням майнового стану сторони.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З відомостей Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору від 28 квітня 2024 року, доданих до апеляційної скарги, вбачається, що у ОСОБА_1 за період I кварталу 2023 року по IV квартал 2023 року відсутній дохід.

В постанові Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження№ К/9901/14384/18зазначено, що визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежитьвід доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У вказаній постанові Верховний Суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі №990/13/23 зазначено, що документ з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу.

Верховний Суд вказав, що для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

Апеляційна скарга не містить даних та на їх підтвердження доказів про реальний дохід скаржника, зокрема, скаржник не надала суду даних про наявність чи відсутність у неї рухомого чи нерухомого майна, банківських рахунків, інших активів; даних про склад сім`ї, чи є на утриманні непрацездатні члени сім`ї, або інших доказів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Отже, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду слід відмовити.

Згідно з п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної на рішення суду становить 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги повинен становити 2684 грн. х 150% = 4026 грн.

Тому, скаржник повинна сплатити судовий збір в розмірі 4026 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач коштів: ГУК у Солом.р-ні/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0026010, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 14 серпня 2023 року - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Т.І. Ящук