Провадження № 2/369/2204/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.06.2024 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Фінагеєвої І. О.,

при секретарі Херенковій К. К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 369/14800/23 за позовом ОСОБА_1 до Боярської міської ради про визнання незаконним та скасування розпоряджень Боярського міського голови від 31 серпня 2023 року № 08-03/174 Про завершення службового розслідування та № 07-01/63-К Про оголошення догани,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Боряської міської ради про визнання незаконним та скасування розпоряджень Боярського міського голови від 31 серпня 2023 року № 08-03/174 Про завершення службового розслідування та № 07-01/63-К Про оголошення догани.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що на підставі наказу Відділу освіти Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області від 06 жовтня 2000 року № 372-к переведений на посаду директора Забірської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів.

Наказом Відділу освіти Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області від 12 червня 2020 року № 93-к з ОСОБА_1 як директором Забірської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів укладений трудовий договір строком на 6 календарних років з 01 липня 2020 року до 30 червня 2026 року включно.

13 квітня 2024 року апарат Боярської міської ради зареєстрував звернення громадянки ОСОБА_2 до голови та депутатів Боярської міської ради, в якому виклала власні негативні характеристики позивача та свої суб`єктивні міркування щодо якості освітнього процесу в очолюваному позивачем закладу освіти. Боярська міська рада прийняла рішення від 13 квітня 2024 року № 34/2017 Про підтримку звернення щодо доцільності перебування ОСОБА_1 на посаді директора Забірського опорного закладу освіти Боярської міської ради. Розпорядженням Боярської міської ради від 13 липня 2023 року № 02-03/133 Про проведення службового розслідування на виконання рішення Боярської міської ради від 13 квітня 2024 року № 34/2017 Про підтримку звернення щодо доцільності перебування ОСОБА_1 на посаді директора Забірського опорного закладу освіти Боярської міської ради:

1.визначено провести службове розслідування стосовно перевірки, підтвердження та спростування фактів невиконання або неналежного виконання директором ОСОБА_1 службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, а також недотримання вимог законодавства;

2.утворено комісію з проведення службового розслідування;

3.визначено комісії термін для проведення службового розслідування з 13 липня 2023 року до 14 серпня 2023 року та термін для надання матеріалів службового розслідування голові міської ради до 21 серпня 2023 року.

Позивач не був запрошений на всі засідання комісії. Йому не були надані матеріали службового розслідування для ознайомлення. ОСОБА_1 зауважує, що всіма доступними способами сприяв проведенню службового розслідування.

ОСОБА_1 наголошує на тому, що питання про оголошення йому догани було винесено на голосування комісії, однак не було підтримане.

31 серпня 2024 року позивачу були надані копії Розпорядження від 31 серпня 2023 року № 02-03/174 Про завершення службового розслідування та Розпорядження від 31 серпня 2023 року № 07-01/63-к Про оголошення догани.

Позивач зауважує, що службове розслідування було проведене з численними порушеннями законодавства, в зв`язку з чим вважає оскаржувані розпорядження, прийняті за результатами розслідування, такими, що порушують його цивільне право, в зв`язку з чим просить суд :

1.визнати незаконним та скасувати розпорядження Боярського міського голови від 31 серпня 2023 року № 02-03/174 Про завершення службового розслідування;

2.Визнати незаконним та скасувати розпорядження Боярського міського голови від 31 жовтня 2023 року № 07-01/63-К Про оголошення догани.

3.вирішити питання про розподіл судових витрат.

Києво-Святошинський районний суд Київської області ухвалою від 19 вересня 2023 року відкрив провадження, призначив підготовче судове засідання.

У січні 2024 року Боярська міська рада подала до суду відзив на позовну заяву ОСОБА_1 , в обґрунтування якої посилається на те, що Боярська міська рада в порядку виконання покладених на неї повноважень належним чином розглянула та відреагувала на звернення громадянки ОСОБА_2 , у якому порушено питання щодо доцільності перебування на займаній посаді директора Забірського опорного закладу освіти Боярської міської ради Короля В. В. Відповідач заперечує проти доводів позивача щодо незаконності проведення службового розслідування, зауважуючи, що всі юридичні дії були вчинені у встановлених законом межах. За результатами службового розслідування був складений 31 серпня 2023 року Акт службового розслідування, з яким позивач був належним чином ознайомлений, що засвідчено підписом позивача. Підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало неналежне виконання позивачем службових обов`язків, яке полягало в ненаданні відповіді на звернення групи батьків учнів 5 класу Забірського опорного закладу освіти Боярської міської ради щодо питання розповсюдження та використання електронних сигарет від 20 лютого 2023 року у встановлений законом термін. Також комісія надала оцінку поясненням ОСОБА_1 щодо реагування на таке звернення та зазначила, що вчинені ОСОБА_1 дії не спростовували підстав для притягнення до відповідальності, оскільки не відповідали в повній мірі вимогам законодавства. За таких обставин вважає позовні вимоги необґрунтованими та у їх задоволенні просить відмовити.

Ухвалою від 04 квітня 2024 року Києво-Святошинський районний суд Київської області закрив підготовче провадження, призначив справу до розгляду.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце слухання справи сповіщений належним чином, причини неявки не повідомив.

Відповідач Боярська міська рада в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце слухання справи сповіщена належним чином, причини неявки не повідомила.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

В зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до частини п`ятої статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, доводи сторін, викладені в заявах по суті спору, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов такого висновку.

Відповідно до вимог частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд встановив, що Наказом Відділу освіти Києво-Святошинської райдержадміністрації Київської області від 06 жовтня 2000 року № 372-к ОСОБА_1 переведений на посаду директора Забірської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів.

Наказом Відділу освіти Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області від 12 червня 2020 року № 93-к припинено безстроковий трудовий договір з ОСОБА_1 з одночасним укладенням з ОСОБА_1 трудового договору з 01 липня 2020 року до 30 червня 2026 року включно.

13 квітня 2023 року ОСОБА_2 подала до Боярської міської ради звернення щодо перевірки діяльності директора ОСОБА_1 .

Рішенням від 13 квітня 2023 року № 34/2017 Боярська міська рада підтримала звернення громадянки ОСОБА_2 щодо доцільності подальшого перебування ОСОБА_1 на посаді директора школи. Начальнику управління освіти Боярської міської ради Шульзі В. В. доручено розглянути питання щодо доцільності перебування ОСОБА_1 на посаді директора школи та врахувати рекомендацію депутатського корпусу щодо його звільнення.

Розпорядженням від 13 липня 2023 року № 02-03/133 Боярська міська рада вирішила провести службове розслідування стосовно перевірки, підтвердження або спростування фактів невиконання або неналежного виконання ОСОБА_1 службових обов`язків; утворити комісію для проведення службового розслідування, встановити термін проведення розслідування з 13 липня 2023 року до 14 серпня 2023 року та в термін до 21 серпня 2023 року за результатами роботи надати міському голові матеріали службового розслідування.

14 березня 2023 року колектив Забірського опорного закладу освіти Боярської міської ради звернувся до Боярського міського голови, в якому наголошували на передчасності судового рішення про звільнення ОСОБА_1 з посади.

ІНФОРМАЦІЯ_1 з проведення службового розслідування провела засідання, на якому вирішили запросити на наступне засідання ОСОБА_2 та запропонувати надати докази щодо обставин, викладених у зверненні, а також витребувати у ОСОБА_1 належним чином посвідчені копії документів, пов`язаних з виконанням ним посадових обов`язків. Наступне засідання комісія призначила на 25 липня 2023 року.

20 липня 2023 року Виконавчий комітет Боярської міської ради повідомив ОСОБА_1 про витребування у нього власних письмових пояснень з приводу обставин, викладених у зверненні, запросив ОСОБА_1 на засідання комісії та витребував у Забірського опорного закладу освіти Боярської міської ради належним чином посвідчені копії документів, необхідних для повного дослідження обставин службового розслідування.

Відповідно до протоколу № 2 від 25 липня 2023 року за результатами проведеного засідання комісія заслухала пояснення ОСОБА_2 , долучила до матеріалів службового розслідування копії оглянутих в засіданні документів. Наступне засідання призначене на 02 серпня 2023 року.

31 липня 2023 року Виконавчий комітет Боярської міської ради направив запит ОСОБА_1 з вимогою про надання належним чином посвідченої копії відповіді на звернення батьків учнів 5-го класу від 20 лютого 2023 року щодо розповсюдження електронних сигарет та оригіналу наказу відділу освіти Києво-Святошинської райдержадміністрації Київської області від 12 червня 2020 року № 93-к про припинення безстрокового трудового договору.

01 серпня 2023 року представник ОСОБА_3 , який діяв в інтересах ОСОБА_1 , направив голові Комісії з проведення службового розслідування адвокатський запит з вимогою надати інформацію стосовно суті та підстав проведення службового розслідування, у відповідь на який Боярська міська рада повідомила, що Порядком проведення службового розслідування право на отримання матеріалів службового розслідування не передбачене.

На засіданні комісії 02 серпня 2023 року відповідно до протоколу № 3 долучено до матеріалів службового розслідування додаткові копії документів, зобов`язано управління освіти надати документи відносно ОСОБА_1 , що перебувають в Управлінні освіти. Наступне засідання призначене на 07 серпня 2023 року.

У відповідь на повторний адвокатський запит представника ОСОБА_3 , який діяв в інтересах ОСОБА_1 , від 06 серпня 2023 року № 01-06/08/2023 аналогічного змісту Боярська міська рада повідомила про можливість ознайомитися з матеріалами службового розслідування після його завершення.

07 серпня 2023 року представник ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , надав голові комісії з проведення службового розслідування письмові пояснення щодо обставин службового розслідування.

На засіданні комісії з проведення службового розслідування 07 серпня 2023 року відповідно до протоколу № 4 було долучено додаткові докази щодо проведення службового розслідування та підготовлено Акт службового розслідування. Наступне засідання призначено на 10 серпня 2023 року.

Листом від 08 серпня 2023 року № 02-10/4992-23 ВК Боярської міської ради звернувся до ОСОБА_1 з вимогою про надання ним письмових пояснень щодо обставин службового розслідування.

Листом від 08 серпня 2023 року № 02-10/4993-23 ВК Боярської міської ради витребував від Забірського опорного закладу освіти Боярської міської ради пояснення щодо обставин службового розслідування.

За змістом відповіді ВП № 1 Фастівського РУП ГУ НП у Київській області від 09 серпня 2023 року № 45аз в період з 01 січня 2018 року адміністративні матеріали стосовно ОСОБА_1 не складалися, учасником ДТП зазначена особа не була.

Відповідно до протоколу № 5 від 10 серпня 2023 року комісія зі службового розслідування дослідила документи службового розслідування, заслухала пояснення запрошених батьків учнів, вчителя Забірського опорного закладу Боярської міської ради ОСОБА_4 та інших осіб стосовно колективного звернення батьків від 20 лютого 2023 року. Наступне засідання призначене на 14 серпня 2023 року.

За змістом протоколу № 6 від 14 серпня 2023 року комісія з проведення службового розслідування долучила до матеріалів розслідування додаткові докази та дослідила наявні та за наслідками зазначених дій вирішила притягнути ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення йому догани. За проголосували 6 осіб, проти 3 особи, утримались 4 особи. Комісія вирішила за таких обставин завершити службове розслідування, що було підтримано 12 голосами членів комісії.

14 серпня 2023 року комісія з проведення службового розслідування склала акт службового розслідування, за змістом якого в зв`язку з неналежним виконанням покладених на ОСОБА_1 службових обов`язків останньому була оголошена догани за ненадання відповіді на колективне звернення батьків щодо розповсюдження електронних сигарет.

17 серпня 2023 року, ознайомившись зі змістом акту службового розслідування, ОСОБА_1 надав зауваження щодо змісту акту, наголосивши на численних процедурних порушеннях проведення службового розслідування.

23 серпня 2023 року Боярська міська рада витребувала письмові пояснення у ОСОБА_1 та додаткові документи, необхідні для роботи призначеної комісії.

Розпорядженням від 31 серпня 2023 року № 02-03/174 Боярська міська рада завершила службове розслідування.

Іншим розпорядженням від 31 серпня 2023 року № 07-01/63-к ОСОБА_1 оголошено догану за неналежне виконання трудових обов`язків.

Відповідно до частин першої, другої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Наведеною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення / захисту в обраний спосіб.

Для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітко визначену та дієву можливість оскаржити подію, яка, на її думку, порушує її права й охоронювані законом інтереси.

Згідно з положеннями статті 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Частиною другою статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з частинами першою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, в тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час вирішення судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності в такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та з принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторін. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам доказів не збирає.

У квітні 2024 року до суд надійшло клопотання Боярської міської ради, в обґрунтування якого відповідач посилається на те, що розпорядженням від 18 квітня 2024 року № 07-01/30-к знято дисциплінарне стягнення з ОСОБА_1 . На підставі наведеного просить закрити провадження у справі, оскільки вважає, що внаслідок таких обставин предмет спору відсутній.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України).

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Трудова дисципліна це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана.

Відповідно до частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, у чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Однак правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами.

Такий правовий висновок щодо застосування норми права сформульований у постанові Верховного Суду від 25 жовтня 2022 року у справі № 487/1491/21.

У цій же справі Верховний Суд, погодившись з висновками судів попередніх інстанцій щодо відсутності підстав для закриття провадження у справі на підставі клопотання відповідача про скасування догани, зауважив, що відсутністю предмета спору було б не зняття догани, а скасування роботодавцем свого ж наказу як незаконного. Дострокове зняття догани, яка оскаржується позивачем і проти чого заперечує відповідач, не свідчить про те, що така була оголошена правомірно й зазначене не вказує на відсутність спору між сторонами. При цьому позивач не погоджується із законністю оголошення такої догани, а роботодавець вважає оскаржуваний наказ обґрунтованим і з цих підстав, у тому числі, оскаржив рішення суду першої інстанції в апеляційному і касаційному порядках.

Так у спірних правовідносинах розпорядженням Боярської міської ради від 31 серпня 2023 року оголошено ОСОБА_1 догану. Водночас, розпорядженням від 18 квітня 2024 року догану знято.

Відповідно до приписів статті 151 КЗпП України якщо протягом року з дня накладення дисциплінарного стягнення працівника не буде піддано новому дисциплінарному стягненню, то він вважається таким, що не мав дисциплінарного стягнення. Якщо працівник не допустив нового порушення трудової дисципліни і до того ж проявив себе як сумлінний працівник, то стягнення може бути зняте до закінчення одного року. Протягом строку дії дисциплінарного стягнення заходи заохочення до працівника не застосовуються.

Отже, у спірних правовідносинах догана була знята достроково, проте, позивач оспорює законність оголошення догани, а отже дострокове зняття догани не нівелює предмет спору.

За таких обставин у задоволенні клопотання про закриття провадження у справі в зв`язку з відсутністю спору слід відмовити, а законність оголошеної догани оцінювати в загальному порядку.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Кузнєцов та інші проти Російської Федерації зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції. Така позиція є усталеною у практиці ЄСПЛ (рішення у справах Серявін та інші проти України, Проніна проти України) і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так в ході проведення службового розслідування роботодавець витребував у позивача пояснення щодо обставин досудового розслідування, що відображено у протоколі № 1 від 17 липня 2023 року.

Належним чином пояснення були подані позивачем 25 серпня 2023 року.

Так в ході судового розслідування було встановлено, що порушення ОСОБА_1 трудового законодавства полягало в невиконанні ним вимог закону щодо відповіді на звернення громадян.

Відповідно до статті 1 Закону України Про звернення громадян громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, медіа, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

За змістом статті 7 цього закону звернення, оформлені належним чином і подані у встановленому порядку, підлягають обов`язковому прийняттю та розгляду. Забороняється відмова в прийнятті та розгляді звернення з посиланням на політичні погляди, партійну належність, стать, вік, віросповідання, національність громадянина, незнання мови звернення.

Згідно зі статтею 14 цього закону органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, посадові особи зобов`язані розглянути пропозиції (зауваження) та повідомити громадянина про результати розгляду.

Органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, медіа, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги (стаття 19 Закону).

В ході службового розслідування комісія встановила, що 20 лютого 2023 року до Забірського опорного закладу освіти, директором якого є ОСОБА_1 , подали колективне звернення батьки учнів, які відвідують навчальний заклад, у зв`язку з резонансною подією, пов`язаною з розповсюдженням серед дітей електронних сигарет на території навчального закладу. Комісія дослідила обставини події та подані на її вимогу докази і встановила, що згідно з поясненнями ОСОБА_1 та вчителя ОСОБА_4 керівництво школи намагалося не розголошувати таку інформацію, в зв`язку з чим ОСОБА_5 створила протокол засідання на усну вимогу ОСОБА_1 після проведення засідання. З протоколом заявників не ознайомлювали. Протокол внутрішньої фіксації події мав ознаки фіктивності, оскільки оформлювався наступного дня відповідно до зроблених нотаток, вівся особою, неуповноваженою у належний спосіб вчиняти таку дію, в зв`язку з чим комісія не взяла до уваги такий доказ.

Суд наголошує на тому, що відповідно до приписів частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За таких обставин комісія правомірно не брала до уваги доказ, не отриманий у визначеному законом та установчими документами порядку.

Інших доказів щодо належного реагування на звернення батьків учнів, які відвідують навчальний заклад, позивач не надав та матеріали справи не містять.

За таких обставин суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог щодо безпідставності розпорядження про оголошення догани внаслідок неналежного виконання директором ОСОБА_1 повноважень з відповіді на звернення громадян.

Інші доводи позовної заяви щодо витребування комісією даних, які стосуються подій, не зазначених у зверненні ОСОБА_2 , такого висновку не спростовують та зводяться до помилкового тлумачення норм закону та суб`єктивної оцінки обставинам справи.

Отже, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог, в зв`язку з чим у їх задоволенні належить відмовити.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 48, 51, 76, 81, 258, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Боярської міської ради про визнання незаконним та скасування розпоряджень Боярського міського голови від 31 серпня 2023 року № 08-03/174 Про завершення службового розслідування та № 07-01/63-К Про оголошення догани.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду

Суддя: І. О. Фінагеєва