справа № 756/3489/24
головуючий у суді І інстанції Диба О.В.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

7 серпня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Писаної Т.О.

суддів - Приходька К.П., Журби С.О.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 3 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дорі Фінанс», треті особи: приватний нотаріус Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області Грисюк Олена Василівна, приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Мельник Юрій Анатолійович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2024 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ТОВ «Дорі Фінанс», треті особи: приватний нотаріус Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області Грисюк О.В., приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Мельник Ю.А. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 20 березня 2024 року відмовлено у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, позовну заяву залишено без руху та надано п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 3 квітня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Дорі Фінанс», треті особи: приватний нотаріус Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області Грисюк О.В., приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Мельник Ю.А. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню - повернуто позивачу.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою, у якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 3 квітня 2024 року.

Апеляційна скарга мотивована тим, що повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції не врахував, що позивач та його представник не ухилялись від виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, оскільки вказану ухвалу не отримували, а дій щодо повторного направлення позивачу копії ухвали суд не вчинив.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пункті 6 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вказане, розгляд справи здійснюється без виклику сторін у порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Виходячи зі змісту частин 1-5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено, що у березні 2024 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ТОВ «Дорі Фінанс», треті особи: приватний нотаріус Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області Грисюк О.В., приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Мельник Ю.А. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

В обґрунтування позову вказував, що відповідно до постанови про відкриття виконавчого провадження від 19 серпня 2021 року № НОМЕР_1, яку було винесено приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Мельником Ю.А., з позивача було стягнено на користь ТОВ «Дорі Фінанс» заборгованість у розмірі 16 806 грн. Зазначену постанову про відкриття виконавчого провадження за № НОМЕР_1 було винесено на підставі виконавчого напису № 84259, який було видано 12 червня 2021 року приватним нотаріусом Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області Грисюк О.В.

Вважав, що вказаний виконавчий напис вчинено без додержання Закону

України «Про нотаріат», Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, та Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 29 червня 1999 року № 1172.

За таких обставин просив визнати таким, що не підлягає виконанню, виконавчий напис № 84259, виданий приватним нотаріусом Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області Грисюк О.В. 12 червня 2021 року про стягнення з нього на користь ТОВ «Дорі Фінанс» заборгованості у розмірі 16 806 грн.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 20 березня 2024 року відмовлено у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, позовну заяву залишено без руху та надано п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, зокрема - сплати судового збору.

Судове рішення місцевого суду мотивоване тим, що на спірні правовідносини щодо визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, не поширюється дія Закону України "Про захист прав споживачів", тому при зверненні позивача до суду з позовом про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, судовий збір підлягає сплаті на загальних підставах.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 3 квітня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Дорі Фінанс», треті особи: приватний нотаріус Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області Грисюк О.В., приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Мельник Ю.А. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню - повернуто позивачу.

Судове рішення місцевого суду мотивоване тим, що ухвала Оболонського районного суду від 20 березня 2024 року в електронному вигляді була надіслана уповноваженому представнику позивача - адвокату Морозову В.Ю. в його електронний кабінет. Згідно довідки, що міститься в матеріалах справи, документ доставлено 25 березня 2024 року. Відповідно до ухвали суду від 20 березня 2024 року позивачу надано строк для усунення недоліків - протягом 5 днів з дня вручення копії ухвали, однак станом на 3 квітня 2024 року недоліків, які були зазначені в ухвалі суду від 20 березня 2024 року, позивач не усунув.

Відповідно до довідки про доставку електронного листа, копія ухвали від 20 березня 2024 року була надіслана судом 25 березня 2024 року о 22:40 год. в електронний кабінет представника позивача, лист доставлено до електронного кабінету 25 березня 2024 року о 22:40 год.

Відповідно до частини 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частиною 1 ст. 258 ЦПК України визначено види судових рішень. Зокрема, судовими рішеннями є: ухвали, рішення, постанови, судові накази.

Згідно з ч. 5 ст. 272 ЦПК України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до ч.6 ст. 272 ЦПК України, днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення (ч. 11 ст. 272 ЦПК України).

Таким чином, в даному випадку, довідка про доставку електронного листа до електронного кабінету представника позивача свідчить про отримання (вручення) копії ухвали від 20 березня 2024 року про надання строку для усунення недоліків.

За змістом підпункту 15.15 підпункту 15 пункту 1 розділу XII «Перехідні положення» ЦПК України єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).

У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вища рада правосуддя опублікувала оголошення про початок функціонування трьох таких підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку.

Пункт 110 розділу V «Перехідні положення» Положення про ЄСІТС визначає, що підсистеми (модулі) ЄСІТС, зазначені в розділі III цього Положення, починають функціонувати через 30 днів із дня опублікування Вищою радою правосуддя в газеті «Голос України» та на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля).

05 жовтня 2021 року є датою початку функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний Суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

Згідно із підпунктом 5.8 пункту 5 розділу І Положення про ЄСІТС (у редакції, чинній на час ухвалення оскаржуваного судового рішення судом першої інстанції) офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Відповідно до пункту 8 Положення про ЄСІТС Підсистема "Електронний кабінет" (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (id.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку (пункт 10 Положення про ЄСІТС).

Аналогічні приписи містяться у частині шостій статті 14 ЦПК України (у редакції, чинній на час ухвалення оскаржуваного судового рішення судом першої інстанції).

Відповідно до ч.6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

(Абзац перший частини шостої статті 14 в редакції Закону № 3424-IX від 19.10.2023 - зміна в частині обов`язкової реєстрації юридичними особами (приватної форми власності) електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, вводиться в дію 20.02.2024).

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 14 ЦПК України).

Згідно з пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Пунктом 37 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС передбачено, що підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Особам, які не мають зареєстрованих Електронних кабінетів, документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

Інформація про надходження до Електронного кабінету відомостей та документів про результати розгляду справ додатково може надсилатися користувачу у вигляді повідомлення на електронну пошту. Дані про електронну пошту зазначаються користувачем у профілі його Електронного кабінету (пункт 38 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС).

Згідно з пунктами 42, 43 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету. У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі. В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету. До Електронного кабінету надсилаються документи у справі лише в разі наявності ідентифікаційних даних користувача (учасника справи), внесених до автоматизованої системи діловодства. У разі надсилання користувачем документів у справі за допомогою власного Електронного кабінету ідентифікаційні дані користувача вносяться до автоматизованої системи діловодства в автоматичному режимі. У разі надсилання документів у справі особою в паперовій формі її ідентифікаційні дані вносяться до автоматизованої системи діловодства працівником суду.

Отже, порядок надсилання копій процесуальних документів на офіційну електронну адресу, про які йдеться у частині шостій статті 272 ЦПК України, здійснюється за допомогою засобів ЄСІТС.

Тобто чинним процесуальним законодавством передбачено два способи належного надсилання судом процесуальних документів - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через «Електронний кабінет», а у випадку, якщо учасник справи не має зареєстрованого Електронного кабінету, - документи надсилаються засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану таким учасником під час подання документів до суду.

Вказані висновки викладено у постанові Верховного Суду від 08 листопада 2023 року у справі № 721/591/22.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 10 квітня 2024 року по справі № 454/1883/22, «процесуальним законодавством, чинним на час ухвалення рішення судом першої інстанції, передбачено два способи надсилання судового рішення - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через «Електронний кабінет», у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції правильно вважав, що доставка судового рішення від 20 березня 2024 року електронним листом до електронного кабінету адвоката Морозова В.Ю. є врученням такого рішення.

Заява про усунення недоліків позовної заяви була направлена до суду лише 4 квітня 2024 року, тобто з пропуском встановленого в ухвалі від 20 березня 2024 року строку. Апеляційна скарга не містить доводів та доказів, які б давали підстави для висновку, що ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху не була отримана стороною позивача саме 25 березня 2024 року.

Доводи апеляційної скарги про те, що самому позивачу не було направлено судового рішення у виді ухвали про залишення позовної заяви без руху також не можуть бути враховані колегією суддів, оскільки відповідно до ч. 7 ст. 272 ЦПК України, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Доказів повідомлення суду першої інстанції щодо припинення здійснення представництва інтересів позивача адвокатом Морозовим В.Ю. не надано.

Перевіряючи підстави для залишення позовної заяви без руху, колегія апеляційного суду погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що в обґрунтування позову стороною позивача було зазначено, що між ним та відповідачем кредитний договір не укладався, а тому відсутні підстави вважати, що між позивачем та відповідачем ТОВ «Дорі Фінанс» виникли кредитні чи інші правовідносини, у яких позивач є споживачем.

Матеріали справи не містять самого виконавчого напису. Відтак, відсутні жодні докази, які б вказували на наявність кредитних правовідносин, за якими позивач є споживачем, а тому звільнений від сплати судового збору.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ТОВ «Дорі Фінанс», треті особи: приватний нотаріус Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області Грисюк О.В., приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Мельник Ю.А. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, з підстав не усунення недоліків.

Оскаржувана ухвала постановлена з додержанням вимог процесуального законодавства, а тому підстав для її скасування в межах доводів апеляційної скарги не вбачається.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 367, ст. 374, ст. 375, ст.ст. 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 3 квітня 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

ГоловуючийТ.О. Писана

СуддіК. П. Приходько
С.О. Журба