Провадження № 2/466/522/24
У Х В А Л А

05 серпня 2024 року Шевченківський районний суд м.Львова у складі:

головуючої-судді ЛУЦІВ-ШУМСЬКОЇ Н.Л.

учасники справи

секретар ПОПЕНКО І.І.

представник відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) про відшкодування шкоди, завданої пожежею,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_2 27.09.2023р. звернулася в суд з даним позовом.

Ухвалою від 29.09.2023р. відкрито загальне позовне провадження у справі.

Ухвалою від 23.10.2023р. застосовано заходи забезпечення позову.

27.11.2023р. в суд поступив відзив на позов.

04.04.2024р. представником позивачки подано письмові пояснення у справі.

Ухвалою від 04.04.2024р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 04.06.2024р.

В судові засідання 04.06.2024р. та в наступне судове засідання 05.08.2024р. позивачка і її представник не з`явилися. Про час та місце проведення судових засідань позивачка повідомлялася належним чином шляхом надсилання судової повістки на електронну адресу позивача, вказану у позовній заяві та письмових поясненнях у справі, яка отримана згідно довідки про доставку електронного листа.

Представник позивача ОСОБА_4 про судове засідання на 04.06.2024р. повідомлена під розписку.

Причини неявки в судові засідання позивачка ОСОБА_2 суд не повідомила.

Представник позивачки у день проведення судових засідань 04.06.2024р. та 05.08.2024р. подала заяви про відкладення розгляду справи.

У заяві від 04.06.2024р. представник позивача просить повести судове засідання в режимі ВКЗ або перенести його у зв`язку з сімейними обставинами. Причини неможливості явки в судове засідання не вказані та документів на підтвердження поважності причин неприбуття в судове засідання не подано. Щодо проведення судового засідання в режимі відео конференції, то така заява, відповідно до норм ст.212 ЦПК України, повинна бути належним чином оформлена, копія її скерована іншим учасникам справи і подана суду завчасно (не пізніше 5 днів до засідання). Цього у даному випадку не було дотримано.

05.08.2024р. представник позивача ОСОБА_4 подала через електронний суд заяву про відкладення судового засідання у справі, призначеного на 05.08.2024р., мотивуючи це перебуванням на листку непрацездатності. Листок непрацездатності вказала додатком до заяви, проте, до заяви його не долучила.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_5 , враховуючи повторну неявку позивача та представника позивача, просив суд залишити позов без розгляду.

Заслухавши представника відповідача, оглянувши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст.44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд у постанові від 28 жовтня 2021 року у справі N 465/6555/16-ц провадження N 61-9020св21 зазначив, що системний аналіз норм процесуального права (ст.ст.43,44,223,257 ЦПК) дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі N 558/9/18 (провадження N 61-13892св20).

Таких принципів і вимог позивачка та її представник не дотримуються.

Неявка позивачки та її представника в судові засідання є повторною.

Згідно ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. При цьому поважність причин повторної неявки в судове засідання законодавцем не вимагається.

Як уже зазначалося судом, позивачка у жодне із судових засідань у справі не прибула, не повідомила суд про причини свого неприбуття, що відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України вважається неявкою в судове засідання без поважних причин.

Представник позивачки не була присутня в судових засіданнях 04.06.2024р. та 05.08.2024р., про судове засідання 04.06.2024р. була повідомлена належним чином під розписку.

Позивачка повідомлена про дату судового засідання 05.08.2024р. шляхом скерування 04.06.2024р. судової повістки на електронну адресу позивача, вказану у позові та письмових поясненнях. Лист із судовою повісткою доставлений позивачці до електронної скриньки 04.06.2024р.

Відповідно до ч.5 ст.130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Отже, і позивачка, і її представник були належним чином повідомлені про ці дати судових засідань.

В судове засідання 05.08.2024р. представник позивача не прибула, електронною поштою в день засідання скерувала заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою. Документів, які б підтверджували поважність неприбуття в судове засідання 04.06.2024р. та 05.08.2024р. представник не подала, що судом розцінюється як неявка в судове засідання без поважних причин.

Враховуючи те, що позивачка і представник позивачки повторно не прибули в судове засідання по справі, суд розцінює таку їх поведінку як повторну неявку в судове засідання без поважних причин.

Оскільки належним чином повідомлена позивачка та її представник повторно не з`явилися в судові засідання без поважних причин, заяв про розгляд справи за їх відсутності не подали, суд вважає, що клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду підлягає до задоволення. Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої пожежею, слід залишити без розгляду.

Залишення позову без розгляду не позбавляє сторону права на повторне звернення до суду.

Керуючись ст.ст. 44, 223, 257, 259, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівської апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя: Н. Л. Луців-Шумська