Справа №295/6318/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.04.2024 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючого судді Чішман Л.М.

за участі секретаря судового засідання Лайчук В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа Житомирська міська рада, ОСОБА_4 про встановлення порядку користування земельною ділянкою, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду та просить поновити строк на оскарження заочного рішення; переглянути заочне рішення Богунського районного суду м. Житомира від 17.04.2023 року №295/6318/23 року, скасувати його та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

В обґрунтування заяви зазначив, що дізнався про рішення у даній справі лише 17.01.2024 після ознайомлення з матеріалами справи його представником, після чого була подана апеляційна скарга на рішення.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 21.02.2024 апеляційну скаргу повернуто особі, яка її подала, та роз`яснено право подати до суду першої інстанції заяву про перегляд заочного рішення з клопотанням про поновлення строку для подачі такої заяви.

В обґрунтування заяви зазначив, що при постановлення рішення суд не врахував інтересів всіх співвласників, не обрав варіант поділу земельної ділянки, що оптимально влаштовує кожного із співвласників, не обґрунтував саме обраний із запропонованих варіантів. ОСОБА_1 не заперечує проти встановлення порядку користування земельною ділянкою, проте заперечує проти обраного варіанту, який затверджений рішенням суду та який не сприяє уникненню спірних питань, оскільки не є наближеним до фактичного користування співвласниками земельною ділянкою.

Ухвалою від 07.03.2024 заяву прийнято до розгляду та призначено судове засідання.

В судове засідання, призначене на 25.04.2024, сторони не з`явились.

Від представника заявника надійшла заява про розгляд справи без її участі та без участі ОСОБА_1 , заяву підтримала.

Дослідивши заяву, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Частини 3, 4 ст. 284 ЦПК України передбачають, що учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Судом встановлено, що заочним рішення Богунського районного суду м. Житомира від 17.04.2023 позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа Житомирська міська рада, ОСОБА_4 про встановлення порядку користування земельною ділянкою задоволено.

Встановлено між ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 порядок користування земельною ділянкою з кадастровим номером :09:003:0008 загальною площею 0,1000 га, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 :

- надано ОСОБА_2 земельну ділянку площею 507,0 кв.м (0,0507 га), що на схемі позначена під №1 (зображена зеленим кольором), яка проходить по точках: 1-2-14-15-16-17-18-19-20-21-22-23-7-8-9-10-11-12-13-1 зі сторонами: 6,47м-3,16м-2,74м-3,06м-2,98м-2,2м-1,01м-1,5м- лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «Б»)-3,78м-4,85м-17,29м-7,09м-18,5м- 7,6м-7,6м-26,63м-7, 0м-8,11м.

- надано ОСОБА_3 земельну ділянку площею 273,0 кв.м (0,0273 га), що на схемі позначена під №2 (зображена жовтим кольором), яка проходить по точках: 2-3-28-27-26-25-6-7-23-22-21-20-19-18-17-16-15-14-2 зі сторонами: 8,42м-11,91м-4,68м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «Б»)-4,71м-9,24м-3,87м-17,29м-4,85м-3,78м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «Б»)-1,5м-1,01м-2,2м-2,98м-3,06м-2,74м-3,16м, в тому числі ділянку площею 1,5 кв.м (0,00015 га), що на схемі позначена під №2-1 (зображена жовтим кольором зі штрихуванням), яка проходить по точках: 18-19- 20-24-18, зі сторонами: 1,01м-1,5м-1,0м-1,63м надати з обмеженим використанням для забезпечення ОСОБА_2 можливістю доступу, обслуговування та поточного ремонту житлового будинку (літ. «Б»).

- надано ОСОБА_1 земельну ділянку площею 220,0 кв.м (0,0220 га), що на схемі позначена під №3 (зображена блакитним кольором), яка проходить по точках: 3-4-5-6-25-26-27-28-3 зі сторонами: 7,6м-7,56м-18,72м-9,24м-4,71м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «Б»)-4,68м-11,91м.

Для можливості забезпечення доступу ОСОБА_3 до частини земельної ділянки, яка розташована південніше житлового будинку (літ. «Б») та примикає до тильного фасаду будинку надати ділянку площею 18,6 кв.м (0,00186 га), що на схемі позначена під №3-1 (зображена блакитним кольором з діагональним штрихуванням), яка проходить по точках: 29-27-34-33-26-32-31-30-29, зі сторонами: 1,43м-5,81м-5,1м-6,21м-1,0м-7,21м-7,1м-5,78м з обмеженим використанням можливості проходу (схема поділу земельної ділянки зображено на схемі в додатку №1-6 до даного висновку).

Стягнуто з ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 8458, 80 грн судових витрат, тобто по 4229, 40 грн з кожного.

Висновок експерта від 519/12-2022 від 16.12.2022 року постановлено вважати невід`ємною частиною рішення суду (т. 1 а.с. 240-242).

15.02.2024 представником заявника, адвокатом Шматко Н.Г., подано апеляційну скаргу на рішення суду у даній справі (т. 2 а.с. 18-23).

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 21.02.2024 вказану апеляційну скаргу повернуто особі, яка її подала, роз`яснено право подати до суду першої інстанції заяву про перегляд заочного рішення з клопотанням про поновлення строку для подачі такої заяви (т. 2 а.с. 28-29).

Статтею 285 ЦПК України передбачено, що у заяві про перегляд заочного рішення, зокрема, повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що:

- відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки,

- а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто заочне рішення підлягає скасуванню за обов`язкової наявності двох умов разом, оскільки для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 не отримував поштової кореспонденції, направленої судом під час розгляду справи, остання поверталася до суду неврученою адресату з відмітками «за закінченням терміну зберігання» та «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно ч 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Тягар доказування покладається на сторони. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України).

Статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц).

Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини, який у рішенні від 23 серпня 2016 року у справі «Дж. К. та інші проти Швеції» («J. K. AND OTHERS v. SWEDEN») зазначив, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом» («beyond reasonable doubt»). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри».

Проаналізувавши доводи заяви про перегляд заочного рішення, викладені представником заявника обставини фактично вказують на власне заперечення сторони щодо обраного згідно висновку експерта варіанту, доказів, які мають істотне значення для правильності вирішення спору не надано, не надано доказів, які вказують на фактичне користування сторонами земельною ділянко, не зазначено, які саме труднощі будуть у сторін внаслідок встановлення порядку користування земельною ділянкою за варіантом затвердженим рішенням суду, як і не надано будь-яких інших доказів, що мали б істотне значення для правильності вирішення спору.

Більше того, у заяві від 17.04.2023 позивач зазначала, що при виборі варіанту встановлення порядку користування земельною ділянкою покладається на розсуд суду.

Посилання заявника на необґрунтованість рішення в частині обраного із запропонованих варіантів не відповідає дійсності, оскільки мотивувальна частина рішення містить обґрунтовані висновки обрання саме 1 варіанту, запропонованого експертом у висновку від 16.12.2022 року №519/12-2022, оскільки вважав його найбільш прийнятним, враховуючи майнові права та інтереси сторін, що сприятиме кожному з них користуватися житловим будинком та земельною ділянкою за призначенням, що відповідає інтересам сторін та надає можливість нормального користування.

Враховуючи викладене, правових підстав для скасування заочного рішення у даній справі від 17.04.2023 немає.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Оскільки положення ч. 1 ст. 288 ЦПК України передбачають як необхідні умови скасування заочного рішення саме істотні обставини, суд не вбачає підстав для задоволення заяви.

Керуючись ст. ст. 12, 76, 81, 89, 126, 127, 284-288 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа Житомирська міська рада, ОСОБА_4 про встановлення порядку користування земельною ділянкою - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на вказану ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Одночасно суд роз`яснює, що відповідно до частини 4 статті 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку - в 30-ти денний строк з дня складення повного судового рішення про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Повний текст ухвали складено 03.05. 2024 року.

Суддя Л.М. Чішман