ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2024 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Осаулова Н.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Новосілківської сільської ради Фастівського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

У травні 2024 року позивачі звернулися до Фастівського міськрайонного суду Київської області з даним позовом.

Відповідно до ч.2 ст.27 ЦПК України позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Згідно ч.1 ст.30 ЦПК України встановлюється виключна підсудність, згідно якої позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Так, усі позови, що виникають з приводу нерухомого майна, мають пред`являтися до суду за місцезнаходженням такого майна або основної його частини.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухомого майна, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельні ділянці, приміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Відповідно до п.41 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01.03.2013 р. «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність (стаття 114 ЦПК) є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально.

Більш того, п. 42 вказаної Постанови передбачено, що Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи позивачі звернулися із вимогою визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Зокрема, після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина до якої входить наступне майно:

-земельна ділянка, кадастровий номер :01:015:0028, площею 0,2500 га; земельна ділянка, кадастровий номер :01:017:0015, площею 0,1140 га; земельна ділянка, кадастровий номер :01:015:0029, площею 0,1830 га, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ;

-будинок загальною площею 79 м 2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина до якої входить наступне майно:

-земельна ділянка, кадастровий номер :01:014:0079, площею 0,2000 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позову є об`єкти нерухомого майна, які знаходяться на території с. Новосілки Макарівського (Фастівського) району Київської області.

Пунктом 10 ч. 1 Постанови Верховної ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-ІХ, утворено у Київській області Фастівський район (з адміністративним центром у місті Фастів) у складі територій Бишівської сільської, Боярської міської, Гатненської сільської, Глевахівської селищної, Калинівської селищної, Кожанської селищної, Томашівської сільської, Фастівської міської, Чабанівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року № 715-р «Про визначення адміністративних центів та затвердження територій територіальних громад Київської області» визначено адміністративні центри та затверджено території територіальних громад Київської області.

Так, відповідно до вищевказаного розпорядження КМУ с.Новосілки (Макарівського району) Боярської територіальної громади увійшло до Фастівського району Київської області із центром у місті Фастів.

Між тим, відповідно до Закону України «Про внесення зміни до пункту 3-1 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку із утворенням (ліквідацією) районів, №2808-ІХ від 01 грудня 2022 року до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Таким чином, на день подання до Фастівського міськрайонного суду Київської області вищевказаної позовної заяви, с. Новосілки Фастівського району (бувший Макарівський район) Київської області не належить до територіальної підсудності Фастівського міськрайонного суду Київської області.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо: справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

У відповідності до положень ч. ч. 1, 2 статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Таким чином, враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що дана справа не підсудна Фастівському міськрайонному суду Київської області, а тому вважає за необхідне цивільну справу №381/2576/24 (провадження №2/381/1231/24) за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Новосілківської сільської ради Фастівського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передати на розгляд за підсудністю до Макарівського районного суду Київської області, за місцем знаходження нерухомого майна.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 27, 31, 187, 354 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Цивільну справу № 381/2576/24 (провадження №2/381/1231/24) за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Новосілківської сільської ради Фастівського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, передати на розгляд за підсудністю до Макарівського районного суду Київської області ((08001, Київська область, Макарівський район, смт. Макарів, вул. Димитрія Ростовського, 35).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду відповідно до статей 354-355 Цивільного процесуального кодексу України.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суддя Н.А. Осаулова