1Справа № 335/9082/24 2/335/3160/2024
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 серпня 2024 року м. Запоріжжя
Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Мінаєв М.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , поданим через представника адвоката Барчука Володимира Івановича, до Запорізької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Кияниця Надія Володимирівна, ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,
09.08.2024 до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Запорізької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Кияниця Н.В., ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.
Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.
У постанові від 27 березня 2019 року у справі № 646/8916/17 (спір про визнання недійсним договору дарування квартири) Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду суд зазначив про те, що позови, які виникають з приводу нерухомого майна, це позови, пов`язані з нерухомим майном, нерухомістю, нерухомою річчю, а тому всі позови у спорах, які є наслідком правовідносин, пов`язаних з обігом нерухомого майна, повинні бути пред`явлені до суду за місцем знаходження цього майна.
У постанові від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18 Велика Палата ВС визначила, що словосполучення «з приводу нерухомого майна» у ч. 3 ст. 30 ГПК України необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередній об`єкт спірних правовідносин.
Позиція Великої Палати ВС ґрунтується, зокрема, на висновку про те, що, враховуючи аналіз змін у законодавчому регулюванні та лексичне тлумачення поняття, виключна підсудність справ застосовується до відповідних правовідносин загалом, а не щодо їх окремих складових.
З огляду на таке Велика Палата ВС дійшла висновків про відсутність підстав для відступу від правових позицій, викладених КЦС ВС, зокрема, у вказаній вище постанові.
Як випливає із змісту позовної заяви, ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю з ОСОБА_3 без реєстрації шлюбу, з метою захисту своїх спадкових прав на об`єкти рухомого та нерухомого майна, що залишилися після смерті останнього, в тому числі на житлове приміщення (квартиру), розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що територіально належить до Дніпровського району м. Запоріжжя.
Відтак, оскільки позов поданий ОСОБА_1 з метою захисту спадкових прав, в тому числі на нерухоме майно, і наслідком задоволення такого позову може бути виникнення у позивача права на отримання свідоцтва про право на спадщину щодо такого нерухомого майна, такий позов слід вважати позовом з приводу нерухомого майна в розумінні ч. 1 ст. 30 ЦПК України.
Отже, за правилом виключної підсудності справа є підсудною Ленінському районному суду м. Запоріжжя як суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на Дніпровський район м. Запоріжжя.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.
Враховуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 30, 31, 259-261 ЦПК України, суддя
Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , поданим через представника адвоката Барчука Володимира Івановича, до Запорізької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Кияниця Надія Володимирівна, ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, - передати за підсудністю до Ленінського районного суду м. Запоріжжя.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою ЦПК України підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення

Суддя М.М. Мінаєв