ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2024 року

м. Київ

справа № 757/45480/21-ц

провадження № 61-5385св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Коротуна В. М., Тітова М. Ю.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник - адвокат Венгаренко Тетяна Анатоліївна, на рішення Печерського районного суду м. Києва від 02 серпня 2022 року у складі судді Волкової С. Я., ухвалу Київського апеляційного суду від 14 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 березня 2023 року у складі колегії суддів: Невідомої Т. О., Нежури В. А., Соколової В. В.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 08 липня 2020 року він передав відповідачу грошові кошти у сумі 33 000 доларів США, які останній зобов`язався повернути у строк до 18 жовтня 2020 року, на підтвердження чого складено відповідну розписку.

Однак, свої зобов`язання ОСОБА_2 не виконав, грошові кошти у визначений строк не повернув.

Посилаючись на викладені обставини, ОСОБА_1 просив суд стягнути з ОСОБА_2 на свою користь грошові кошти у розмірі 33 000 доларів США, проценти згідно частини першої статті 1048 Цивільного кодексу України у розмірі 551,80 доларів США, проценти згідно статті 625 Цивільного кодексу України у розмірі 829,42 доларів США, а всього - 34 381,22 доларів США.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 02 серпня 2022 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошові кошти в розмірі 33 829,42 доларів США, з яких: 33 000 доларів США основного боргу та 829,42 доларів США - три відсотки річних згідно із частиною другою статті 625 Цивільного кодексу України.

В задоволенні інших вимог відмовлено.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем надані належні докази на підтвердження укладення з відповідачем договору позики, а доказів повернення позики матеріали справи не містять, тому вона підлягає стягненню в примусовому порядку з урахуванням положень статті 625 Цивільного кодексуУкраїни.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог про стягнення процентів згідно частини першої статті 1048 Цивільного кодексуУкраїни, суд вважав, що право позикодавця вимагати сплати процентів від суми позики може бути реалізоване лише у разі, якщо позика отримана у гривні, оскільки НБУ не визначає мінімальної вартості іноземних валют, що є прерогативою відповідних органів іноземних держав.

При цьому, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02 серпня 2022 року, яка занесена до протоколу судового засідання, клопотання ОСОБА_2 про призначення судової почеркознавчої експертизи залишено без розгляду на підставі статті 222 ЦПК України із зазначенням, що таке клопотання не було заявлено в підготовчому провадженні.

Не погодившись з рішенням Печерського районного суду м. Києва від 02 серпня 2022 року, ОСОБА_2 через представника - адвоката Венгаренко Т. А. звернувся до суду з апеляційною скаргою.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_2 в особі представника - адвоката Венгаренко Т. А. подав клопотання про призначення апеляційним судом почеркознавчої експертизи, пояснивши, що суд першої інстанції безпідставно залишив таке його клопотання без розгляду.

Короткий зміст оскарженої ухвали суду апеляційної інстанції

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 березня 2023 року клопотання адвоката Венгаренко Т. А. в інтересах ОСОБА_2 про призначення почеркознавчої експертизи залишено без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції мотивована тим, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року здійснено перехід з розгляду справи у порядку спрощеного провадження у розгляд справи за правилами загального позовного провадження, а також встановлено відповідачу строк у п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Копію указаної ухвали направлено 21 грудня 2021 року на електронну адресу адвоката відповідача Цюри П. С. ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), документ доставлено до його електронної скриньки 21 грудня 2021 року. Таким чином, строк на подання відзиву на позовну заяву та вчинення інших процесуальних дій, зокрема й щодо звернення до суду з клопотанням про призначення експертизи сплинув. Однак, як відповідач, так і його представник - адвокат Цюра П. С., будучи обізнаними з фактом відкриття провадження у справі, правом на подання відзиву на позов не скористались, клопотання про проведення почеркознавчої експертизи у строк, встановлений судом, не заявили.

Короткий зміст оскарженої постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Київського апеляційного суду від 14 березня 2023 року апеляційну скаргу Венгаренко Т. А. , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , залишено без задоволення, а рішення Печерського районного суду м. Києва від 02 серпня 2022 року - без змін.

Апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції, зазначивши, що вони відповідають встановленим обставинам справи та нормам матеріального і процесуального права, а передбачених законом підстав для скасування рішення місцевого суду при апеляційному розгляді не встановлено.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

17 квітня 2023 року ОСОБА_2 в особі представника - адвоката Венгаренко Т. А. звернувся до суду з касаційною скаргою на рішення Печерського районного суду м. Києва від 02 серпня 2022 року, ухвалу Київського апеляційного суду від 14 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 березня 2023 року, яку в подальшому уточнив та просив скасувати оскаржені судові рішення та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що судами попередніх інстанцій оскаржені судові рішення ухвалені з порушенням норм матеріального та процесуального права, без повного дослідження усіх доказів та обставин, що мають значення для справи.

Доводи інших учасників справи

16 серпня 2023 року ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Ярошенка С. М. звернувся до Верховного Суду з відзивом, у якому просив касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані рішення судів попередніх інстанцій - без змін, посилаючись на їх законність та обґрунтованість.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду від 15 травня 2023 року відкрито провадження у справі за поданою касаційною скаргою, витребувано матеріали справи із суду першої інстанції.

01 червня 2023 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 29 серпня 2023 року справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою Верховного Суду від 01 листопада 2023 року зупинено касаційне провадження у справі № 757/45480/21-ц до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 454/1883/22 (провадження № 14-117цс23).

Ухвалою Верховного Суду від 08 травня 2024 року поновлено касаційне провадження у справі.

Фактичні обставини справи

Встановлено, що 08 липня 2019 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено договір позики, за умовами якого ОСОБА_2 взяв у ОСОБА_1 в борг 33 000 доларів США, які зобов`язався повернути до 18 жовтня 2020 року, що підтверджується розпискою від 08 липня 2020 року.

ОСОБА_2 в зазначений у розписці строк борг не повернув.

Разом із цим, ОСОБА_2 заперечував факт підписання ним указаної розписки.

Встановлено, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 14 вересня 2021 року відкрито провадження у цій справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року клопотання представника відповідача Цюри П. С. задоволено. Здійснено перехід з розгляду справи в порядку спрощеного провадження цивільної справи у розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим судовим засіданням. Призначено підготовче засідання у приміщенні Печерського районного суду м. Києва на 15 год 00 хв. 25 січня 2022 року.

Встановлено відповідачу строк у п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали для подання суду відзиву на позовну заяву. Роз`яснено, що відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. Також роз`яснено, що до відзиву додаються: 1) всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду); 2) висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Копію ухвали Печерського районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року було направлено 21 грудня 2021 року на електронну адресу адвоката відповідача Цюри П. С. - ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка була зазначена ним у заяві про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Документ доставлено до електронної скриньки 21 грудня 2021 року об 11 год 09 хв.

16 червня 2022 року через систему «Електронний Суд» представник відповідача - адвокат Венгаренко Т. А. звернулась до суду першої інстанції з клопотанням про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17 червня 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до розгляду по суті.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02 серпня 2022 року, яка занесена до протоколу судового засідання, клопотання ОСОБА_2 про призначення судової почеркознавчої експертизи залишено без розгляду на підставі статті 222 ЦПК України із зазначенням, що таке клопотання не було заявлено в підготовчому провадженні.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Відповідно до частини другої статті 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржувані судові рішення апеляційного суду не відповідають.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Залишаючи без задоволення клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Венгаренко Т. А. про призначення судової почеркознавчої експертизи, апеляційний суд виходив з того, що строк на звернення до суду з цим клопотанням сплив, оскільки ухвала місцевого суду від 21 грудня 2021 року про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та роз`яснення стороні відповідача права на звернення з відповідними клопотаннями, направлена на електронну адресу попереднього представника відповідача та доставлена до його електронної скриньки 21 грудня 2021 року.

Проте, колегія суддів Верховного Суду вважає такі висновки суду апеляційної інстанції помилковими з наступних підстав.

Відповідно до статті 222 ЦПК України після відкриття розгляду справи по суті головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Залишаючи ухвалою від 02 серпня 2022 року без розгляду на підставі статті 222 ЦПК України клопотання ОСОБА_2 про призначення судової почеркознавчої експертизи, Печерський районний суд м. Києва зазначив, що таке клопотання не було заявлено в підготовчому провадженні.

Разом із тим, встановлено, що підготовче провадження у справі закрито ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17 червня 2022 року, а з клопотанням про призначення судової почеркознавчої експертизи представник відповідача - адвокат Венгаренко Т. А. звернулась до суду першої інстанції через систему «Електронний Суд» 16 червня 2022 року, тобто до закриття підготовчого провадження.

На вказане суд апеляційної інстанції при апеляційному перегляду справи належної уваги не звернув.

Крім того, неможливо погодитися з висновками апеляційного суду про те, що ухвала суду першої інстанції від 21 грудня 2021 року про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та з роз`ясненням стороні відповідача права на звернення з відповідними клопотаннями доставлена на електронну адресу представника відповідача 21 грудня 2021 року, а тому строк на подання клопотань слід обраховувати з цієї дати.

Так, відповідно до частин першої та п`ятої статті 14 ЦПК України (тут і далі - у редакції, чинній на час постановлення ухвали судом першої інстанції про розгляд справи за правилами загального позовного провадження) у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частини першої, другої статті 258 ЦПК України судовими рішеннями є: 1) ухвали;2) рішення; 3) постанови; 4) судові накази.

Процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до частини п`ятої, шостої статті 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є:1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно з частиною одинадцятою статті 272 ЦПК України у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).

У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вища рада правосуддя опублікувала оголошення про початок функціонування трьох таких підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку.

Пункт 110 розділу V «Перехідні положення» Положення про ЄСІТС визначає, що підсистеми (модулі) ЄСІТС, зазначені в розділі III цього Положення, починають функціонувати через 30 днів із дня опублікування Вищою радою правосуддя в газеті «Голос України» та на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля).

05 жовтня 2021 року є датою початку функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний Суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

Відповідно до пункту 3 розділу І Положення про ЄСІТС (тут і далі - у редакції, чинній на час постановлення ухвали судом першої інстанції про розгляд справи за правилами загального позовного провадження) єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) - сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС.

Згідно з підпунктом 5.8 пункту 5 розділу І Положення про ЄСІТС офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Відповідно до пункту 8 Положення про ЄСІТСпідсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав. Доступ користувачів до підсистем (модулів) ЄСІТС, окрім Електронного кабінету, також може забезпечуватися за допомогою сервісу обміну даними між відповідними підсистемами (модулями) ЄСІТС та іншими інформаційними системами.

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку (пункт 10 Положення про ЄСІТС).

Аналогічні приписи містяться у частині шостій статті 14 ЦПК України

(у редакції, чинній на час постановлення ухвали судом першої інстанції про розгляд справи за правилами загального позовного провадження).

Відповідно до пункту 17 глави 1 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували «Електронний кабінет», суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до «Електронного кабінету» таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи (пункт 24 Положення про ЄСІТС).

Абзацами другим та п`ятим пункту 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС передбачено, що до «Електронних кабінетів» користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі -АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Особам, які не мають зареєстрованих «Електронних кабінетів», документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

Отже, процесуальним законодавством, чинним на час постановлення ухвали судом першої інстанції про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, передбачено два способи надсилання судового

рішення - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через «Електронний кабінет», у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС.

Вимога про надіслання судового рішення через підсистеми ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Надсилання судового рішення в той чи інший спосіб учаснику справи є процесуальним обов`язком суду. Відомості про вручення (доставлення) рішення суду учаснику справи містяться у розписці про вручення, у повідомленні про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи, у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення, а також у документах, визначених пунктами 4, 5 частини шостої статті 272 ЦПК України. У разі відсутності таких відомостей судове рішення вважається не врученим.

Надсилання відповідних процесуальних документів на електронну адресу сторони у справі, вказану в документах, що подавались до суду, не заборонено, однак такі дії не можуть замінити належне надсилання учаснику судового рішення у порядку, передбаченому статтею 272 ЦПК України (в редакції, чинній на час постановлення ухвали судом першої інстанції про розгляд справи за правилами загального позовного провадження).

Фізична особа (за виключенням передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС осіб) при зверненні до суду має чітко розуміти, що особам, які не мають зареєстрованих «Електронних кабінетів» - отримає судове рішення рекомендованим листом з повідомленням про вручення, тому у такому випадку надіслання особі, яка не має офіційної електронної адреси та не зареєстрована у підсистемі «Електронний суд» рішення суду на електронну адресу, яку особа зазначила у позовній заяві (скарзі) не є належним врученням судового рішення у розумінні статті 272 ЦПК України (в редакції, чинній на час постановлення ухвали судом першої інстанції про розгляд справи за правилами загального позовного провадження).

В розумінні процесуального закону надіслання судового рішення на електронну пошту за адресою, зазначеною заявником в його процесуальних заявах, поданих до суду (позовна заява, апеляційна та / або касаційна скарга, заяви / клопотання), в яких наявне прохання про надіслання копій процесуальних документів на електронну пошту, яка не є офіційною, не може вважатися належним врученням та підтверджувати день вручення.

Якщо суд надіслав рішення на електронну адресу, яку зазначив учасник справи, це можна вважати додатковим засобом інформування учасника справи, який посилює реалізацію гарантії учасника бути обізнаним про свою справу. Однак це не звільняє суд від обов`язку надіслати учаснику справи повне рішення у спосіб, встановлений процесуальним законом.

До таких правових висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10 квітня 2024 року у справі № 454/1883/22 (провадження № 14-117цс23).

Копію ухвали Печерського районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року було направлено 21 грудня 2021 року на особисту електронну адресу адвоката відповідача Цюри П. С. - ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка не є офіційною та яка була зазначена ним у заяві про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Лист доставлено до електронної скриньки 21 грудня 2021 року об 11 год 09 хв.

Справу, яка переглядається, суд першої інстанції розглядав за матеріалами в паперовій формі.

Доказів реєстрації ОСОБА_2 чи його представника - адвоката Цюри П. С. у підсистемі «Електронний суд» матеріали справи не містять.

З огляду на викладене, у цій справі суд першої інстанції був зобов`язаний надіслати стороні відповідача ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року у паперовій формі рекомендованим листом, а наявна у матеріалах справи довідка про доставку електронного листа до електронної скриньки () у розумінні статті 272 ЦПК України (в редакції, чинній на час постановлення ухвали судом першої інстанції про розгляд справи за правилами загального позовного провадження) не свідчить про належне вручення копії цієї ухвали суду стороні відповідача.

За установлених у цій справі обставин, наявна у матеріалах справи довідка про доставку електронного листа не могла використовуватись апеляційним судом як доказ, що підтверджує належне вручення стороні відповідача копії ухвали місцевого суду, а дата, зазначена у цій довідці, не могла бути врахована апеляційним судом як початок відліку строку для подання відповідних процесуальних документів.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов передчасного висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Венгаренко Т. А. про призначення почеркознавчої експертизи.

У пункті 1 частини третьої статті 411 ЦПК України визначено, що підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається заявник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з частиною четвертою статті 411 ЦПК України справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом. У всіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.

Оскільки ОСОБА_2 заперечував факт підписання ним розписки від 08 липня 2020 року, а подані клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи відхилені судами попередніх інстанцій з порушенням норм процесуального права, з урахуванням того, що фактичні обставини, від яких залежить правильне вирішення справи, не встановлено, приймаючи до уваги, що суд касаційної інстанції у силу своїх процесуальних повноважень (стаття 400 ЦПК України) позбавлений такої можливості, тому як оскаржувана ухвала Київського апеляційного суду від 14 березня 2023 року, так і постанова Київського апеляційного суду від 14 березня 2023 року підлягають скасуванню з направленням справи для нового розгляду до суду апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргуОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник - адвокат Венгаренко Тетяна Анатоліївна, задовольнити частково.

Ухвалу Київського апеляційного суду від 14 березня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 березня 2023 року скасувати, а справу направити на новий розгляду до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий М. Є. Червинська

Судді: А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

В. М. Коротун

М. Ю. Тітов