ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7879/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" липня 2024 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу частки квартири недійсним, визнання права власності та вселення,

ВСТАНОВИВ:

у липні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу частки квартири недійсним, визнання права власності та вселення.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи № 753/13550/24 між суддями від 16 липня 2024 року матеріали позову передано в провадження судді Шаповаловій К.В. Фактично справа передана судді 17 липня 2024 року.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в статтях 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною третьою статті 6 ЗУ "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Вбачається, що позовна заява містить три позовні вимоги, дві з яких є немайновими позовними вимогами: визнання недійсним договору купівлі-продажу частки квартири від 12 жовтня 2021 року № 3738 та щодо вселення ОСОБА_1 у згадану вище квартиру; та ще одна майнова вимога - визнання за ОСОБА_1 право ласності та 1/4 частину квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно із підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивач має сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру, що у сумі складає 2442,40 грн (1211,20 грн+1211,20 грн).

Щодо вимоги майнового характеру, то суд зауважує наступне.

Згідно пункту третього частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обгрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Позивачем визначена ціна позову у розмірі 289 960,00 грн, однак позовна заява не містить доказів, які б вказували на те, яким саме чином була вирахувана така сума та на підставі яких документів вона встановлювалася.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізична особа сплачує судовий збір у розмірі 1% від ціни позову, але не менше ніж 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вбачається, що в переліку додатків до позовної заяви, позивач вказує, що нею до суду подано клопотання про відстрочку сплати судового збору, однак фактично таке клопотання відсутнє, що підтверджується відповідним актом від 12 липня 2024 року № 49420.

Окрім того, відповідно до частини першої статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Позивач зазначає перелік додатків, які додає до позовної заяви, однак встановлено, що додатки № 1, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15 - відсутні, що підтверджується актом, складеним працівниками відділу документального обігу та контролю забезпечення розгляду звернень громадян Дарницького районного суду м. Києва від 12 липня 2024 року № 49420.

Окрім того, статтею 95 ЦПК України визначено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч вищезгаданим вимогам, позивачем до позовної заяви долучені копії документів, які не завірені належним чином.

Відповідно до частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

У позовні заяві позивач, вказуючи контактні дані відповідача, зазначає його адресу як: АДРЕСА_2 , втім у самому тексті позовної заяви позивачка зазначає, що відповідач проживає у квартирі за адресою: АДРЕСА_3 , відтак, позивачу необхідно подати нову редакцію позову, у якій вірно зазначити адресу відповідача у справі.

У відповідності до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення даної ухвали, для усунення недоліків такої, а саме: сплатити у повному обсязі судовий збір за 3 позовні вимоги (з урахуванням викладеної в цій ухвалі інформації), надати суду докази сплати судового збору у розмірі та порядку, визначеному законодавством України, надати докази щодо визначеної ціни позову, подати належним чином та у повному обсязі (з урахуванням змісту додатків до позову) завірені додатки до позовної заяви, вірно визначити адресу відповідача.

Всі документи, що будуть надаватись позивачем на виконання вимог цієї ухвали суду, мають бути подані у кількості відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб у справі.

Керуючись статтями 175, 176-177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу частки квартири недійсним, визнання права власності та вселення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту підписання оскарженню не підлягає.

Суддя: К.В. Шаповалова