ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

12 липня 2024 року

м. Харків

справа № 624/984/23

провадження № 22-ц/818/2750/24

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого Пилипчук Н.П.,

суддів Яцини В.Б., Мальованого Ю.М.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання незаконним і скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Кегиівського районного суду Харківської області від 09 травня 2024 року, постановлену суддею Куст Н.М., -

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2023 року ОСОБА_2 звернулася до суду із позовом до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання незаконним і скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Кегиівського районного суду Харківської області від 23 квітня 2024 року у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору відмовлено.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 залишено без руху з підстав невідповідності позовної заяви вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Ухвалою цього ж суду від 09 травня 2024 року клопотання ОСОБА_4 про поновлення строку для усунення недоліків зустрічної позовної заяви - задоволено.

Роз`яснено ОСОБА_4 про можливість звернення із клопотанням для повернення сплаченого судового збору.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до АТ «Харківобленерго» про визнання дій незаконними, скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди повернуто позивачу без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи та порушенням судом норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обгрунтування апеляційної скарги зазначає, що на підтвердження поважності пропуску нею строку на подання зустрічного позову нею було надано суду довідку від лікаря, з якої вбачається, що в неї були нестерпні головна та зубна біль, у зв?язку із чим вона потребувала негайного лікування.

Крім того, суд за результатами розгляду її клопотання про поновлення строку на подання зустрічного позову повинен був постановити ухвалу про його задоволення або відмову, яка у свою чергу підлягає апеляційному оскарженню.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 12 червня 2024 року відповідно до вимог ч.1 ст.369 ЦПК України розгляд справи призначено без повідомлення (виклику) учасників справи.

Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про повернення зустрічної позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем за зустрічним позовом пропущено як строк для звернення до суду із зустрічним позовом, так і строк для оскарження наказу АТ «Харківобленерго» №877 від 26 липня 2023 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

Проте такі висновки суду першої інстанції не відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до положень ст.ст.55, 124 Конституції України, ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, визначеному ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизначених або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Згідно частини 1 статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач та відповідач (ч.1 ст.48 ЦПК України).

Частиною 1 статі 43 ЦПК України передбачено, що часники справи мають право:

ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Положеннями частин 1 та 2 статті 49 ЦПК України передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу:

позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу;

позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно частин 1, 2 статі 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до положень статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Статтею 175 ЦПК України встановлені вимоги до позовної заяви.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Згідно до частин 1-3 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Матеріали справи свідчать, що в провадженні Кегиівського районного суду Харківської області перебуває цивільна справа № 624/984/23 за позовом АТ «Харківобленерго» до ОСОБА_3 про стягнення суми заборгованості за невідпрацьовані дні отриманого позачергового авансу в рахунок майбутньої заробітної плати.

В рамках вказаної справи, а саме 13 жовтня 2023 року К ОСОБА_6 звернулася до суду із позовом до АТ «Харківобленерго» про визнання незаконним і скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Кегиівського районного суду Харківської області від 23 квітня 2024 року у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору відмовлено.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 залишено без руху з підстав невідповідності позовної заяви вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, а саме не сплачено судовий збір за одну вимогу немайнового характеру в сумі 1 073,60грн. та за три вимоги майнового характеру по 1 073,60грн., а усього 4 294,40грн., та надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з моменту отримання позивачем копії зазначеної ухвали суду.

24 квітня 2024 року ОСОБА_4 було отримано копії зазначеної ухвали суду від 23 квітня 2024 року, про що свідчить розписка. (а.с.30).

Отже, останнім днем усунення недоліків є 06 травня 2024 року.

На виконання ухвали суду, 07 травня 2024 року, тобто з пропуском встановленого судом строку, ОСОБА_4 було подано клопотання про усунення недоліків зустрічної позовної заяви, до якої було долучено докази сплати судового збору в розмірі 3 220,80грн., а також уточнену зустрічну позовну заяву. Також ОСОБА_4 було заявлено клопотання про поновлення строку для усунення недоліків зустрічної позовної заяви, з посилання на те, що 03 та 06 травня 2024 року вона перебувала на амбулаторному лікуванні, що підтверджується довідкою Кегічівської ЦРЛ (а.с.31-36).

Ухвалою Кегиівського районного суду Харківської області від 09 травня 2024 року клопотання ОСОБА_4 про поновлення строку для усунення недоліків зустрічної позовної заяви - задоволено.

Роз`яснено ОСОБА_4 про можливість звернення із клопотанням для повернення сплаченого судового збору.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до АТ «Харківобленерго» про визнання дій незаконними, скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди повернуто позивачу без розгляду.

При цьому із змісту ухвали вбачається, що зустрічну позовну заяву було повернуто ОСОБА_4 без розгляду з тих підстав, що останньою пропущено 15-ти денний строк (з моменту отримання ухвали про відкриття провадження у справі 22 вересня 2023 року (а.с.65)) для звернення до суду із зустрічним позовом та місячний строк (з дня вручення наказу про звільнення 15 серпня 2023 року) для звернення до суду із вимогою про скасування наказу про звільнення.

Апеляційний суд не може погодитись з такими висновками суду з огляду на таке.

Як свідчать матеріали справи судом першої інстанції було залишено зустрічну позовну заяву без руху для сплати судового збору та надано 10-ти денний строк для усунення цього недоліку.

Статтею 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо відмови поновити або продовжити пропущений процесуальний строк.

Між тим, питання щодо поновлення ОСОБА_4 строку для звернення до суду із зустрічним позовом в оскаржуваній ухвалі суду не вирішено, хоча ОСОБА_4 заявляла про поновлення такого строку.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовом взагалі не може бути вирішено на стадії прийняття зустрічної позовної заяви до розгляду, оскільки це питання врегульовано нормами не процесуального, а матеріального права, а саме ст. 233, 234 ЦПК України. Наслідком пропуску строку звернення до суду з позовом не є залишення такого позову без розгляду.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на звернення до суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Так, у справі Delcourt v. Belgium, Європейський суд з прав людини зазначив, що "у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення".

У справі Bellet у. France Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Згідно з вимогами ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

На підставі вище зазначеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.367, 374, 379 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Кегиівського районного суду Харківської області від 09 травня 2024 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку тільки в випадках передбачених частиною 3 статті 389 Цивільного процесуального кодексу України безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді В.Б. Яцина

Ю.М. Мальований