Справа № 383/1061/23
Номер провадження 2-п/383/3/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2024 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області в складі головуючої судді Адаменко І.М.,

за участю секретаря судового засідання Зербул С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бобринець Кіровоградської області в приміщенні Бобринецького районного суду Кіровоградської області заяву представника відповідача адвоката Штурко Нелі Василівни про перегляд заочного рішення у справі № 383/1061/23 за позовною заявою АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТ БАНК» до ОСОБА_1 про витребування майна та стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Представник відповідача, адвокат Штурко Неля Василівна звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 12 лютого 2024 року, ухваленого за наслідками розгляду цивільної справи №383/1061/23, за позовною заявою АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТ БАНК» до ОСОБА_1 про витребування майна та стягнення заборгованості, яку обґрунтовує тим, що відповідач дізналася про вказане заочне рішення тільки 14.06.2024 року. Вказує, що неявка відповідача ОСОБА_1 в судове засідання була викликана тим, що вона не отримувала судової повістки та будь яких інших документів у справі, так як тривалий час працює та проживає у м.Бобринець, а не за зареєстрованою адресою у с. Апрелівське. Вказані обставини унеможливили ОСОБА_1 скористатися своїми процесуальними правами і подати відзив на позовну заяву та докази у справі.

Відповідач ОСОБА_1 та представник відповідача адвокат Штурко Н.В. в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду заяви повідомлені належним чином, подавши заяву про розгляд справи без їх участі (а.с.189).

Представник позивача АТ КБ «ПРИВАТ БАНК» в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином, до суду подав клопотання про відкладення судового засідання.

Згідно ч.1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до змісту ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засіданнявсіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши зміст заяви та додані до неї документи, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що заява представника заявника адвоката Штурко Н.В. про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

З інформації з Єдиного державного демографічного реєстру від 28 червня 2023 року №130224, отриманої у порядку ч.8 ст.187 ЦПК України, судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.58-59).

Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 28 червня 2023 року відкрито провадження у даній справі та призначено її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін на 25.07.2024 р..

29 червня 2023 року відповідачу ОСОБА_1 за її зареєстрованим місцем проживання: АДРЕСА_1 , засобами поштового зв`язку направлено із супровідним листом копію ухвали про відкриття провадження у справі, позовну заяву з додатками та повістку про виклик в судове засідання ( а.с. 65).

07 липня 2023 року до Бобринецького районного суду Кіровоградської області повернулося вказане поштове відправлення від відповідача з відміткою працівника поштового зв`язку щодо причин повернення: «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.66).

В судове засідання 25.07.2023 року, 02.10.2023 року, 30.10.2023 року, 20.11.2023 року, 18.12.2023 року, 23.01.2024 року та 12.02.2024 року відповідач ОСОБА_1 не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином за зареєстрованою адресою проживання, причини неявки суду не повідомила, також від неї до суду не надійшло заяв чи клопотань про розгляд справи без її участі чи про відкладення розгляду справи на іншу дату.

Також, до суду поверталися наступні поштові відправлення з повістками про виклик, що направлялися судом рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення на зареєстровану адресу відповідача, з аналогічними відмітками працівника поштового зв`язку щодо причин повернення «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.74, 111, 112, 121, 125), окрім поштового відправлення з повісткою про виклик на 30.10.2023 року, яке повернулося 17 жовтня 2023 року до Бобринецького районного суду Кіровоградської області з відміткою про особисте вручення відповідачу ОСОБА_1 (а.с.96).

Враховуючи ці обставини, повторність неявки в судове засідання та те, що відзиву на позов відповідач не подав, зі згоди позивача судом 12.02.2024 року ухвалено заочне рішення у справі, яким позовні вимоги задоволенні повністю та витребувано у ОСОБА_1 на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» транспортний засіб Skoda, Octavia 2008 року випуску, номер кузова (шасі) НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , а також стягнуто судовий збір (а.с.137-147).

Згідно із положеннями п.3) ч.2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення також повинно бути зазначено, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це, а відповідно п.4) ч.2 ст.285 ЦПК України також посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, в результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення, суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Пунктом 30 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 визначено, що заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст.224 ( ст.280 нова редакція) ЦПК України допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог. Неявкою відповідача є його фактична відсутність в залі судового засідання при розгляді справи по суті, а також відсутність його представника.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, скасування заочного рішення можливе лише за умов одночасної наявності згаданих обставин.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Згідно з вимогами ч.6 ст.128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: 2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку (ч.7 ст.128 ЦПК України).

Згідно п.1 ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є, день вручення судової повістки під розписку.

Надіслання листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб говорити про належне повідомлення, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю суду.

Такий висновок Касаційний господарський суд Верховного Суду виклав у постанові від 18 березня 2021 року у справу № 911/3142/19.

В судовому засіданні досліджуючи доводи відповідача про неповідомлення належним чином про наявність судового провадження, місце та дату розгляду вказаної судової справи, суд знаходить ці доводи необґрунтованими та такими, що не заслуговують на увагу, оскільки спростовані зазначеними вище матеріалами справи про належниий виклик відповідача в судове засідання.

Крім того, відповідачем в заяві не надано та не обґрунтовано доводи по суті позовних вимог, відповідач при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надав доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Так, при ухваленні заочного рішення в справі судом дотримано всіх вимог, необхідних для заочного розгляду справи: неявка відповідача в судове засідання; належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача в судове засідання; згода позивача на заочний розгляд справи, про що є заява позивача.

Самі по собі посилання відповідача на наявність заперечень, які унеможливлють заочний розгляд справи не спростовують доводів викладених в рішення суду, нових належних та допустимих доказів суду стороною відповідача не надано.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Желтяков проти України від 09 червня 2001 року зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі Брумареску проти Румунії (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі Рябих проти Росії (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 12 лютого 2024 року у цивільній справі №383/1061/23 у цивільній справі за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТ БАНК» до ОСОБА_1 про витребування майна та стягнення заборгованості, оскільки судом не встановлено що відповідач не з`явився в судове засідання 25.07.2023 року, 02.10.2023 року, 30.10.2023 року, 20.11.2023 року, 18.12.2023 року, 23.01.2024 року та 12.02.2024 року, та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, при цьому, суд враховує, що відповідач не подав до заяви докази, на які він мав послатися, та які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тому заяву представника відповідача адвоката Штурко Н.В. про перегляд заочного рішення суд залишає без задоволення.

Керуючись ст.ст. 127, 128, 259, 260, 261, 284,285, 287, 288 ЦПК України суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідача адвоката Штурко Н.В. про перегляд заочного рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 12.02.2024 року, ухваленого у цивільній справі №383/1061/23 за позовною заявою АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТ БАНК» до ОСОБА_1 , про витребування майна та стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Відповідно до ч.4 статті 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення даної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 12.08.2024 року.

Суддя І. М. Адаменко