Справа № 450/1303/22 Провадження № 2/450/782/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" квітня 2024 р. Пустомитівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Мельничук І. І.

секретаря судового засідання Дикої О. Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Пустомити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Зимноводівської сільської ради Львівського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить з урахуванням уточнених позовних вимог визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування заявленого позову покликається на те, що вона є власницею 3/16 частки будинку АДРЕСА_1 . Крім того, співвласниками зазначеного вище будинку на підставі рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 30.12.1998 року були: ОСОБА_4 - 7/16 частки: ОСОБА_5 - 3/16 частки; ОСОБА_6 3/16 частки. Брат позивачки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . У квітні 2020 року позивачка звернулася до приватного нотаріуса Віблого Л. З. із заявою про прийняття спадщини після смерті свого брата. Нотаріусом було прийнято заяву про прийняття спадщини після смерті брата та надано перелік документів, які необхідно було долучити до спадкової справи. Зазначає, що процес зібрання необхідних документів затягнувся на тривалий час, лише восени 2021 року позивачці стало відомо, що у 2006 році померла її сестра ОСОБА_5 , яка також була співвласницею зазначеного будинку. Нотаріусом було роз`яснено, що позивачкою пропущено термін на подання заяви про прийняття спадщини після смерті сестри, у зв`язку з чим такій слід звернутися до суду із заявою про визначення додаткового строку. Вказує, що про смерть сестри нічого не знала, оскільки її сестра проживала в Хмельницькій області, у спірному будинку ніколи не була зареєстрована. Покійний брат ОСОБА_4 теж нічого не знав про смерть спільної сестри, тому не подавав заяви про прийняття спадщини після її смерті. Живих спадкоємців першої черги немає. 12.03.2007 року Першою Хмельницькою державною нотаріальною конторою відкрито спадкову справу після смерті ОСОБА_5 , яка була заведена за заявою сина спадкодавця - ОСОБА_3 . Таким чином, ОСОБА_3 як спадкоємцем першої черги за законом, було прийнято спадщину після смерті матері - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 . ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_3 за життя не оформивши спадкових прав після смерті матері (не отримавши свідоцтво про право на спадщину). Як вбачається із Інформаційної довідки із Спадкового реєстру, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась. ОСОБА_3 знятий із зареєстрованого місця проживання з адреси: АДРЕСА_2 та 17.02.2012 р. знятий із зареєстрованого місця проживання з адреси: АДРЕСА_3 . Після того, як ОСОБА_1 дізналась про смерть свого племінника ОСОБА_3 , остання звернулась до приватного нотаріуса Хмельницького міського нотаріального округу із заявою про прийняття спадщини після його смерті та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Вказане стало підставою для заявлення вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

29.07.2022 року провадження у справі відкрито та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою від 23.01.2023 року витребувано в Першої Хмельницької державної нотаріальної контори, належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 , яка померла, ІНФОРМАЦІЯ_7 (номер у нотаріуса 239-07, номер у Спадковому реєстрі 41960441).

Ухвалою від 16.05.2023 року витребувано у Хмельницької міської ради інформацію щодо останнього місця реєстрації проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , та довідку про склад сім`ї та реєстрацію осіб за адресою останнього зареєстрованого місця проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , на дату його смерті; витребувано в Пустомитівської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи, яка заведена після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , інформацію про місце заведення такої або про її відсутність.

Ухвалою від 04.04.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання позивач та її представник не з`явилась, однак представник подала на адресу суду заяву про розгляд справи у її відсутності, просить позов задоволити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, однак подав на адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутності, покладається на розсуд суду.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Право на справедливий суд та доступ до правосуддя визначено також у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 04.XI.50).

Відповідно до ст. ст. 124, 129 Конституції України і ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 19871369 від 13.08.2008 року вбачається, що позивачеві ОСОБА_2 належить на праві приватної спільної часткової власності 3/16 частки житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , на підставі рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 30.12.1998 року.

Судом встановлено, що ОСОБА_7 , померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , що вбачається із копії свідоцтва про смерть від 09.01.2019 року, серія НОМЕР_1 , виданого виконавчим комітетом Семенівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області.

Відповідно до довідки № 472 від 15.02.2022 року, яка видана відділом «Центр надання адміністративних послуг» Зимноводівської сільської ради Львівського району Львівської області, згідно даних погосподарського обліку по АДРЕСА_1 числиться житловий будинок: за ОСОБА_4 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_4 - 7/16 частин житлового будинку, за ОСОБА_5 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_5 3/16 частин житлового будинку; за ОСОБА_6 3/16 частин житлового будинку; за ОСОБА_8 3/16 частин житлового будинку.

ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_5 , про що Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Хмельницького міськрайонного управління юстиції зроблено актовий запис за № 2400, що вбачається із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 23.11.2006 року.

Позивачка ОСОБА_9 є рідною сестрою померлої ОСОБА_5 , що вбачається із свідоцтва про народження ОСОБА_10 серії НОМЕР_3 (прізвище змінено з « ОСОБА_11 » на « ОСОБА_12 » у зв`язку із укладенням шлюбу) та Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України.

Із матеріалів спадкової справи № 239-2007 вбачається, що така була заведена Першою Хмельницькою державною нотаріальною конторою після смерті ОСОБА_5 за заявою сина спадкодавця - ОСОБА_3 .

Судом встановлено із матеріалів спадкової справи № 239-2007, що ОСОБА_3 , як спадкоємцем першої черги за законом, було прийнято спадщину після смерті матері - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_9 , відповідно до вимог ч. 1 ст. 1269 ЦК України.

Із свідоцтва по смерть серії НОМЕР_4 від 16.01.2024 року, виданого повторно Галицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_3 .

Як вбачається із Інформаційної довідки із Спадкового реєстру № 73196961 від 14.07.2023р., наданої Першою Хмельницькою державною нотаріальною конторою на від 16.05.2023р., спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась.

Згідно відповіді Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради від 14.07.2023р., ОСОБА_3 , 30.03.1995р. знятий із зареєстрованого місця проживання з адреси: АДРЕСА_2 та 17.02.2012р. знятий із зареєстрованого місця проживання з адреси: АДРЕСА_3 .

Позивач ОСОБА_9 звернулась до приватного нотаріуса Хмельницького міського нотаріального округу Наконечної Марії Іванівни із заявою про прийняття спадщини після смерті свого племінника ОСОБА_3 та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини, що вбачається із відповіді № 33/02-14 від 07.02.2024 року.

Звертаючись до суду із позовом позивачка стверджує, що про смерть сестри ОСОБА_5 , яка постійно проживала в іншій області, їй не було відомо, так і про смерть свого племінника, який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5 , а дізнавшись про смерть племінника, одразу звернулась до нотаріуса з метою оформлення спадкових прав, однак приватний нотаріус Хмельницького міського нотаріального округу Наконечна М. І. відмовила такій у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Таким чином, судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є спадкоємицею за законом після смерті свого племінника ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Судом встановлено, що після смерті спадкодавця ОСОБА_3 позивачка ОСОБА_1 у шестимісячний строк, встановлений ст. 1270 ЦК України, не встигла звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, з причин необізнаності про смерть матері спадкодавця (своєї сестри) та смерть спадкодавця.

Відповідно до статті 1263 ЦК України, у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Правова позиція Верховного суду України при розгляді справи № 6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, із матеріалів справи вбачається, що позивачка постійно проживає у Львівській області, при цьому її сестра ОСОБА_5 та її син (племінник позивачки) ОСОБА_3 постійно проживали у Хмельницькій області.

Відповідно до ст. 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Виходячи з засад диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Окрім того, згідно положень ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд вважає їх такими, що об`єктивно вплинули на можливість вираження позивачкою, як спадкоємцем волі та волевиявленню щодо прийняття спадщини.

Відповідно до Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень зазначила, що «якість судового рішення залежить головним чином від якості його вмотивування. Виклад підстав прийняття рішення не лише полегшує розуміння та сприяє визнанню сторонами суті рішення, але, насамперед, є гарантією проти свавілля. По-перше, це зобов`язує суддю дати відповідь на аргументи сторін та вказати на доводи, що лежать в основі рішення й забезпечують його правосудність; по-друге, це дає можливість суспільству зрозуміти, яким чином функціонує судова система» (пункти 34-35).

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що зазначені позивачем обставини, у зв`язку з якими вона пропустила строк для прийняття спадщини, зокрема необізнаність спадкоємця про смерть сестри та згодом племінника, що є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, є об`єктивними, непереборними, створили для нього істотні труднощі для вчинення дій, пов`язаних із прийняттям спадщини, у зв`язку з чим позовні вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню.

На підставі ст. 1220, 1233, 1266, 1268, 1270, ч.3 ст.1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 12-13, 76, 141, 258-265, ЦПК України, суд -

в и р і ш и в :

позов ОСОБА_1 до Зимноводівської сільської ради Львівського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задоволити.

Встановити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю три (три) календарні місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст судового рішення складено 19.04.2024 року.

СуддяІ. І. Мельничук