Справа № 314/3325/22
Провадження № 2/314/50/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.05.2024 м.Вільнянськ

Вільнянський районний суд Запорізької області в складі судді Мануйлової Н.Ю., секретар судового засідання Рясна А.В., розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу № 314/3325/22 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів та стягнення коштів,

за участю

представника позивача (в режимі відео конференції) ОСОБА_2 ,

представника відповідача (в режимі відео конференції) ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

15.12.2022 позивач звернулась до суду із зазначеною позовною заявою, яка 21.03.2023 була уточнена.

Позов обґрунтовано тим, що 26.11.2022 об 11:54 год. позивачка перейшла за посиланням, наданим АТ КБ «ПриватБанк», для отримання грошової допомоги у зв`язку з військовою агресією росії на Україну за раніше поданою нею заявкою до ООН. Після цього до позивачки одразу зателефонувала служба підтримки відповідача АТ КБ «Приватбанк» з номеру телефону НОМЕР_1 для підтвердження операції, після чого з карти ОСОБА_1 було списано кредитні кошти у сумі 54000,00 грн та особисті кошти позивачки у розмірі 1000,00 грн.

ОСОБА_1 одразу о 12:04 год звернулася на гарячу лінію відповідача за номером 3700, однак на той час вже всі зазначені кошти були списані з її картки.

26.11.2022 відділенням поліції № 2 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області внесено відомості до ЄРДР за № 0000638 за ч. 3 ст. 190 КК України на підставі зазначених вище обставин.

Крім того, позивачка зазначила, що відповідач у своєму додатку надав відповідь, що номер НОМЕР_1 належить Приватбанку.

28.11.2022 ОСОБА_1 звернулася до відділення АТ КБ «Приватбанк» за роз`ясненнями, однак працівник банку просто закрила попередній рахунок та надала нову картку, за якою вже була зазначена заборгованість у сумі 54333,78 грн.

Позивачка вважає, що саме з вини відповідача у неї були зняті кошти працівниками банку: кредитні у розмірі 54333,78 грн. та особисті у розмірі 1000,00 грн, всього 55333,78 грн, і вона не повинна їх повертати та сплачувати відсотки. АТ КБ «ПриватБанк» зобов`язаний повернути викрадені кошти.

Ухвалою суду від 20.12.2022 прийнято до розгляду та відкритому провадження у справі, призначено розгляд справи в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

16.01.2023 представник відповідача надала до суду відзив на позовну заяву, у якій зазначила,що позовна вимога необґрунтована, позовні вимоги незаконні, а тому не підлягають задоволенню з таких підставі. Позивачка з власної волі та особисто на невідомому сайтв повідомила шахраям номер своєї кредитної картки, строк її дії, а також CVV-код, який відомий лише власникові картки та заповнюється лише для підтвердження здійснення платежу/переказу на чиюсь користь, коли той, хто підтверджує, є платником/відправником коштів, а не для отримання будь-яких коштів або входу у додаток «Приват24».

Позивачка з власної волі підтвердила авторизацію входу до власного аканту у додатку «Приват24», при цьому очікувала надходження коштів.

На час здійснення спірних транзакцій у банку були відсутні будь-які заяви від клієнта про блокування карток та правові підстави для нездійснення цих платежів клієнта, тому з боку банку не було вчинено жодних порушень.

Відповідальність за здійснення 26.11.2022 банківських операцій з переказу коштів та оплати послуг повністю покладається на позивачку.

Банк несе відповідальність за збитки клієнта від можливих шахрайських дій за банківські операції, які вчинені лише після повідомлення клієнтом про необхідність блокування карток чи про втрату карток, а не до цього, як зазначає позивачка.

Представник відповідача зазначила, що через власну недбалість позивачки та її власні дії, що були спрямовані на повідомлення/розголошення стороннім особам через фітинговий сайт власних персональних даних та даних кредитної картки, було надано шахраям доступ до аканту додатку «Приват24» та надало їм можливість здійснити вхід до додатку та розпоряджатися її кредитним коштами.

Наявність кримінальної справи та визнання позивачки потерпілою особою захищають її порушенні права, у подальшому вона зможе стягнути завдану шкоду в порядку цивільного позову із шахраїв.

У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги у повному обсязі, просила їх задовольнити.

Представник відповідача заперечувала проти задоволення позовних вимог з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву.

Вивчивши матеріали справи, приймаючи до уваги позицію сторін, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Згідно із ч.1ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно дост.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Судом встановлено та не заперечувалось сторонами, що позивач ОСОБА_1 являється користувачем банківських послуг АТ «Комерційний банк «Приватбанк», де їй відкрито карткові рахунки.

У анкеті-заяві зазначено мобільний номер ОСОБА_1 НОМЕР_2 , який є фінансовим телефоном.

Фінансовий телефон - це номер мобільного телефону, який вказаний і підтверджений клієнтом в банку як номер телефону, за допомогою якого можуть проводитися всі фінансові/банківські операції за всіма картками, які є в наявності у клієнта. Тільки один телефон клієнта може бути фінансовим.

26.11.2022 до ЄРДР внесено відомості про кримінальне правопорушення за № 0000638 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, на підставі заяви ОСОБА_1 про те, що невстановлена особа, шахрайським шляхом, використовуючи електронно-обчислювальну техніку, за допомогою мережі Інтернет вебресурсу від «ПриватБанк» під приводом видачі допомоги, отримала дотепу до додатку «Приват24» та аканту, який зареєстрований на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка в цей час знаходиться за місцем свого мешкання: АДРЕСА_1 , де з її банківської картки ПриватБанку зняли грошові кошти в загальній кількості 54000 грн, у результаті чого потерпілій було завдано матеріальну шкоду на зазначену суму (ЄО № 9056 від 26.11.2022).

Згідно з довідковою інформацією про надані послуги за номером телефону НОМЕР_2 зафіксовано 26.11.2022 об 11:54 вхідний дзвінок з номеру НОМЕР_1 , о 12:04 год. зафіксовано вихідний дзвінок за номером 3700.

За наданою позивачці інформацією номер НОМЕР_1 належить ПриватБанку.

Згідно з довідкою АТ КБ «ПриватБанк» 26.11.2022з рахунку НОМЕР_3 за угодою № SAMDNWFC6 здійснено такі операції: переказ зі своєї карти -9643,00 грн; переказ зі своєї карти 9673,00 грн; переказ зі своєї карти -9683,00 грн, переказ зі своєї карти -9703,00 грн, переказ зі своєї карти -5075,00 грн; переказ на свою «Скарбничку» 26*34. Решта від округлення витрат до 10 7,00 грн; переказ на свою «Скарбничку» 26*34. Решта від округлення витрат до 10 7,00 грн; переказ на свою «Скарбничку» 26*34. Решта від округлення витрат до 10 7,00 грн; переказ на свою «Скарбничку» 26*34. Решта від округлення витрат до 10 7,00 грн.

Відповідно до статі 55 Закону України "Про банки і банківську діяльність" відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку У крани та угодами (договорами) між клієнтом та банком.

У частині 1 ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

За приписами ч. 3 ст. 1068 ЦК України банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунка або законом.

Банк може списувати кошти з рахунка на підставі розпорядження клієнта (ч. 1 ст. 1071 ЦК України).

Таким чином, тільки клієнт може ініціювати списання коштів, а банк в свою чергу зобов`язаний ідентифікувати його особу. Встановлення, що власник рахунка та ініціатор списання коштів є однією особою, є належним виконанням банком умов договору. Положеннями ст. 1073 ЦК України встановлено, що у випадку несвоєчасного зарахування коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта, сплатити відсотки та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

У відповідності до пунктів 6.7, 6.8 Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України №705 від 04 листопада 2014 року банку, у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

За приписами ст. 39 Закону України «Про платіжні системи та переказ грошей в Україні» суб`єкти переказу зобов`язані виконувати встановлені законодавством України та правилами платіжних систем вимоги щодо захисту інформації, яка обробляється за допомогою цих платіжних систем. Еквайр та емітент повинні проводити моніторинг з метою ідентифікації помилкових та неналежних переказів.

Невід`ємною частиною договору банківського обслуговування є умови і правила надання банківських послуг (далі Умови), розмішені на офіційному сайті https://privatbank.ua/terms/ у мережі й Інтернет.

Відповідно до п. 2.3.1.2.1, п. 2.3.1.2.2 Умов, система «Приват24», в т.ч. мобільна версія призначена для управління реальними банківськими рахунками через мережу Інтернет. Система комплекс банківських послуг цілодобово в режимі реального часу з будь-якої системи «Приват24» на підставі дистанційних розпоряджень Клієнта може виконувати функції надання інформаційних послуг згідно з переліком, що зазначений в Договорі, здійснення операцій за рахунком клієнта. Всі операції здійснюються за допомогою дистанційних розпоряджень, які оформляє Клієнт в Системі «Приват24».

Пунктом 2.3.1.2.11.1. Умов зазначено, що Банк зобов`язаний прийняти до виконання дистанційних розпорядження, оформлені і підтвердженні належним чином.

Дистанційне розпорядження вважається переданим Клієнтом і прийнятим Банком до виконання якщо Клієнт:

- для доступу в Систему ввів правильні логін (номер мобільного телефону) і пароль;

- підтвердив вхід в Систему через додаткову перевірку Клієнта будь-яким шляхом;

- підтвердив дистанційне розпорядження на проведення переказу через підтвердження ініціювання переказ Клієнта шляхом введення одноразового паролю ОТР та/або шляхом зчитування QR коду та/або перевіркою ПІН-коду картки та/або шляхом IVR дзвінка та/або дзвінка оператора ОКЦ на фінансовий номер телефону.

Банк не несе відповідальність за збереження коштів Клієнта у разі розголошення Клієнтом відомостей про логін та пароль третім особам. (п.2.3.1.2.12.2.Умов).

Клієнт зобов`язаний не розголошувати відомості про логін та пароль третім особам. (п.2.3.1.2.10.3 Умов).

Положеннями п. 2.1.4.12.5 Умов також встановлено, шо клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, в разі, якщо його дії або бездіяльність призвели до втрати Картки, розголошенню ПІНа або інша інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію.

Викладене дає суду підстави вважати, що дії позивача призвели до незаконного використання інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

У рішеннях Верховного Суду від 23 січня 2020 року у справі № 202/10128/14-ц, від 01 лютого 2018 року у справі № 758/7327/14-ц та від 12 лютого 2018 року у справі № 592/2386/16-ц суд вказував на те, що задовольняючи позов споживача, суд має враховувати положення статей 1068, 1071, 1072, 1073 ЦК України, ст. 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», п. 9 розділу ІV Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 та діяти на підставі доказів, поданих сторонами, які належним чином оцінені.

Згідно з пунктом 14.16 статті 14 Закону України „Про платіжні системи та переказ коштів в Україні користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити банк у спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення держателем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів.

Як слідує з обставин справи, позивач звернулася до ПриватБанка щодо невизнання транзакцій та блокування карток лише після здійснення спинання коштів.

Вищевказаними нормами чітко та однозначно розмежовані часові межі відповідальності сторін за відшкодування збитків від здійснення спірних операцій.

Банк несе відповідальність за збитки клієнта від можливих шахрайських дії за банківські операції, які вчинені лише після повідомлення клієнта про необхідність блокування карток чи про втрату карток.

У Постанові Верховного Суду від 01 липня 2020 р. у справі № 712/9107/18 (провадження № 61-9877св19) зазначаються правові висновки щодо провини в подібних ситуаціях саме позивача/клієнта через його власну недбалість та бездіяльність по захисту власних персональних даних (номери карток та ПІН-кодів) та власного мобільного фінансового телефону, що надало змогу третім особам отримати вільний доступ до карток ПриватБанка клієнта в системі „Приват24, а тому клієнт повинен нести відповідальність за свої власні дії.

Пунктом 14.12 ст. 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» зазначено, що користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень.

Суд погоджується, що технічно банк не несе відповідальність за операції, що виконуються з ПІН-кодом, в додатку "Приват-24", оскільки в такому випадку немає технічної можливості встановити, ким саме була проведена операція, оскільки вважається, що код відомий тільки власнику картки, з його номера телефону, а значить, операцію виконував він.

Наявність кримінального провадження, яке порушене за заявою позивача та на час розгляду справи не завершено, не спростовує висновків суду з підстав, що наведені вище.

Аналізуючи надані сторонами докази, суд погоджується з позицією сторони відповідача, що позивач своїми діями сприяла незаконному використанню інформації, що дало змогу банку ініціювати платіжні операції від імені позивача, оскільки позивач підтвердила операцію, що в своє чергу є підставою для відмови в задоволенні позову.

Відповідно до вимогст.141 ЦПК України, суд відносить судові витрати по вказаній справі за рахунок держави.

Керуючись ст.ст. 4,12,13,141,261,264,265,354ЦПК України, ЗУ "Про банки і банківську діяльність", ЗУ «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів та стягнення коштів, відмовити.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст рішення складено 13.05.2024.

Суддя Наталія Юріївна Мануйлова

13.05.2024