Справа № 468/906/24
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

07.06.2024 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дітей,

В С Т А Н О В И В:

06.05.2024 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дітей.

08.05.2024 року ухвалою судді Баштанського районного суду Миколаївської області дана позовна заява у зв`язку з її недоліками та невідповідністю вимогам ст. 175, 177 ЦПК України була залишена без руху і наданий позивачу десятиденний строк для виправлення вказаних в ухвалі недоліків.

Копія ухвали двічі 09.05.2024 року та 28.05.2024 року була направлена позивачу за адресою вказаною в позові: АДРЕСА_1 .

До суду повернулося поштове відправлення у зв`язку із закінченням строку зберігання поштового відправлення.

Згідно з ч.6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Таким чином позивачу направлялася копія ухвали про залишення заяви без руху за адресою, вказаною позивачем у позовній заяві, при цьому, поштове відправлення було повернуте у зв`язку з неврученням адресату, тому відповідно до ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається, що копія ухвали суду була вручена позивачу належним чином.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, сторони зобов`язані цікавитися справами, учасниками яких вони є. Зокрема, у п. 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року ЄСПЛ констатував, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

При цьому позивач сам звернувся з відповідним позовом до суду, у зв`язку з цим має перевіряти поштову кореспонденцію та вживати інших заходів, щоб дізнатись про стан відомого йому судового провадження, а також повинен усунути недоліки поданої ним позовної заяви та доданих матеріалів, які унеможливлюють її подальший рух, та надати до суду відповідні докази, що це підтверджують.

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Згідно з ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Також відповідно до постанови Верховного Суду від 11.06.2021 року по справі №2-6236/11, провадження № 61-6596ск20, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. Крім того, відповідно до статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11 грудня 2018 року у справі № 921/6/18). Таким чином, сам лише факт неотримання заявником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки це зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надала суду таку адресу для направлення кореспонденції, вказавши її у своїй заяві.

Отже, вважається, що позивач був належним чином повідомлений про залишення його позову без руху та належним чином отримав копію відповідної ухвали, проте в установлений строк позивач вимог ухвали суду не виконав, а тому відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дітей вважається неподаною і підлягає поверненню.

Зазначене є підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись стст.185, 260 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дітей - вважати неподаною і повернути позивачу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана Миколаївському апеляційному суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

СУДДЯ: