Провадження № 2/359/327/2024
Справа № 359/5990/23
УХВАЛА

22 квітня 2024 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі

головуючого судді Муранової-Лесів І.В..

при секретарі Бокей А.В.,

за участі позивачів - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

представника позивачів - ОСОБА_3 ,

представників відповідача - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бориспільміськбуд» про визнання права власності на об`єкт інвестування квартиру та зобов`язання вчинити певні дії та зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бориспільміськбуд» до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_2 про визнання чотирьохсторонніх договорів припиненими

встановив:

22.04.2024 до канцелярії суду від відповідача ТОВ «Бориспільміськбуд», від імені якого дії директор ОСОБА_10 подана заява про відвід судді Мурановій-Лесів І.В. у вищевказаній цивільній справі.

Заява обґрунтована тим, що в ході судового засідання 18.04.2024 безпосередньо під час дослідження доказів, яке не було завершене, суд розпочав розгляд клопотання про вжиття заходів забезпечення позову, в ході розгляду якого у позивачів виникли сумніви щодо правильності формулювання позовних вимог в частині визначення номерів спірних квартир, у зв`язку з чим виникла необхідність уточнення та зміни вимог позову. Незважаючи на те, що позивачі не звертались до суду з будь-якими клопотаннями з цього приводу і наполягали на розгляд клопотання про вжиття заходів забезпечення позову у поданій до суду редакції, суд з метою забезпечення правильного формулювання вимог позову з боку позивачів, фактично почав роз`яснювати позивачам їх порядок дій, які вони повинні вчинити з метою забезпечення на думку суду правильного формулювання вимог позову.

ТОВ «Бориспільміськбуд» вважає, що суддя Муранова-Лесів І.В. виявляє очевидне упередження ході розгляду справи, дії і поведінка судді в процесі розгляду справи однозначно свідчить про очевидне та неприховане бажання прийняти рішення на користь позивачів, про що свідчать допущені процесуальні помилки на користь позивачів та консультування суддею позивачів на предмет вчинення тих чи інших дій та неприхована прихильність до їх правової позиції.

Також зауважують, що суддею в аналогічній справі було прийнято рішення Бориспільського міськраойнного суду Київської області від 15.12.2022 , яким вимоги первісного позову задоволено в частині визнання за позивачами майнових прав на об`єкти інвестування (квартири), розташовані і будинку за адресою : АДРЕСА_1 та зобов`язано ТОВ «Бориспільміськбуд» вчинити дії на користь позивачів, а в задоволенні зустрічного позову було відмовлено. Натомість постановою Київського апеляційного суду від 15 червня 2023 року апеляційну скаргу ТОВ «Бориспільміськбуд» було задоволено: рішення Бориспільського міськраойнного суду Київської області від 15 грудня 2022 року скасовано та ухвалене нове, яким у задоволенні позову позивачам відмовлено та задоволено зустрічний позов ТОВ «Бориспільміськбуд» про визнання припиненими чотирьохсторонніх договорів.

У судовому засіданні представники відповідача ТОВ «Бориспільміськбуд» Сєтов М.О., ОСОБА_5 заяву про відвід підтримали, просили задовольнити.

Присутні у судовому засіданні позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та представник позивачів адвокат Синьоокий В.В. проти задоволення заяви про відвід заперечували, вважають, що дії відповідача направлені на затягування розгляду справи.

Заслухавши думку учасників справи, які з`явилися у судове засідання, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до вимог п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до вимог ч.3 ст.39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Про ту обставину, що головуюча у даній справі суддя Муранова-Лесів І.В. брала участь у розгляді іншої цивільної справи №359/9448/19 за аналогічними вимогами первісного та зустрічного позову, де ТОВ «Бориспільміськбуд» був стороною у справі, а також про ухвалені у вказаній цивільній справі судами першої та апеляційної інстанції рішення заявнику було відомо з моменту відкриття провадження у цій цивільній справі.

Проте, з цих підстав відвід головуючому судді у визначений ч.3 ст.39 ЦПК України строк заявлений не був.

Крім того, в силу вимог ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу..

Щодо доводів заявника про порушення судом порядку розгляду клопотання про забезпечення позову, що свідчить про упереджене ставлення та порушення безсторонності суду, слід зазначити, що заява про забезпечення позову була подана представником позивачів 18.04.2024 у день призначеного судового засідання у цій справі.

В силу вимог ч. 3, ч.4 ст.153 ЦПК України суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням.

У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін.

Отже, розгляд заяви про забезпечення позову у судовому засіданні за участі сторін не є порушенням вимог ст.153 ЦПК України, як і відкладення розгляду такої заяви для надання пояснень або додаткових доказів.

Слід зазначити, що порядок розгляду заяви про забезпечення позову, а також клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі, про яке було повідомлено на початку судового засідання 18.04.2024, був визначений судом з урахуванням думки учасників справи, а також з метою ефективного використання визначеного часу судового розгляду.

Щодо витребування доказів про відповідність фактичної нумерації квартир нумерації, зазначеній позивачами, слід зазначити, що представники відповідачів не могли повідомити суду, чи відповідає нумерація квартир, зазначена в позовній заяві та заяві про забезпечення позову, нумерації, що була присвоєна після введення в експлуатацію будинку та технічної інвентаризації новозбудованих квартир.

Суд звертає увагу, що в силу вимог ч.5 ст.12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

У свою чергу на учасників процесу в силу вимог ч.2 ст.43 ЦПК України покладені обов`язки:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Доказів консультування, порушення судом принципу безсторонності, заявником не наведено. Роз`яснення наслідків вчинення чи не вчиненні процесуальний дій є обов`язком суду з урахуванням вищенаведених положень ст.13 ЦПК України.

Згідно з частинами другою та третьою статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

З огляду на викладене суд вважає, що підстави для відводу та для самовідводу головуючого судді Мурановій-Лесів І.В. відсутні. Тому у задоволенні заяви директора ТОВ «Бриспільміськбуд» ОСОБА_10 про відвід головуючому судді слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст..ст.36,39,40 ЦПК України суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви директора ТОВ «Бориспільміськбуд» Гуцало А.С. про відвід головуючому судді Мурановій-Лесів Ілоні Віталіївні у цивільній справі №359/5990/23 відмовити.

Ухвала суду є остаточною, самостійному апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: І.В.Муранова-Лесів