Справа № 372/2386/23
Провадження № 2-136/24
ухвала

30 квітня 2024 року Обухівський районний суд Київської області у складі :

головуючого судді Сташків Т.Г.,

за участю секретаря судового засідання Ленди С.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про виділ в натурі частки нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Обухівського районного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа.

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 30.05.2023 року відкрито провадження у вищевказаній цивільній справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

26.03.2024 року від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Карпенко М.М. до суду надійшла заява про зміну предмета позову, а саме з урахування зміненого предмета позову просить суд:

- виділити в натурі із спільної часткової власності в окремий об`єкт належну ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , 1/5 частку, що перебуває у спільній частковій власності, визнати за ОСОБА_1 право власності на виділену 1/5 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , згідно Варіанту № 1 передбаченого у висновку експерта, що складається з приміщень житлового будинку (літера А1): 1-7 48/100 частки вітальні площею 26,90 кв.м. вартістю 877 698,00 гривень, 1-8 кухня площею 11,50 кв.м., вартістю 375 224,00 гривень , «а3» тераса вартістю 515 617,00 гривень. та припинити право спільної часткової власності на 1/5 частини житлового будинку з відповідними господарчими, побутовими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 ;

- виділити в натурі із спільної часткової власності в окремий об`єкт належну ОСОБА_1 1/5 частку земельної ділянки кадастровий номер :05:062:0023, визнати право власності на об`єкт в цілому, що знаходиться в АДРЕСА_1 , згідно Варіанту № 1, схема якого передбачена в Додатку № 6 Висновку експерта, та припинити право спільної часткової власності на 1/5 частину земельної ділянки кадастровий номер :05:062:0023, що знаходиться в АДРЕСА_1 ;

- стягнути компенсацію за відступлення від ідеальних часток житлового будинку з господарськими спорудами, по Варіанту № 1 Висновку експерта, з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 в розмірі 166 245,00 гривень;

- зобов`язати ОСОБА_4 (відповідача) виконати наступні переобладнання: між житловою кімнатою № НОМЕР_2 (площею 15,10 кв.м) та гардеробною № 1-13 (площею 6,7 кв.м) демонтувати суміжну перегородку; в житловій кімнаті № 1-6 (площею 12,3 кв.м) передбачити заходи щодо зміни функціонального призначення з житлової кімнати на кухню (влаштування систем вентиляції, каналізації, водопостачання, газопостачання та ін.) у санвузлі № 1-10 (площею 5,4 кв.м) передбачити заходи щодо зміни функціонального призначення з санвузла на комору.

Представник позивача ОСОБА_2 просила прийняти заяву про зміну предмета до розгляду.

Позивач ОСОБА_1 підтримав думку свого представника.

Представник відповідача ОСОБА_3 поклалась на розсуд суду.

Суд, вивчивши заяву про зміну предмета позову в порядку ч. 3 ст. 49 ЦПК України, вислухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи у межах вирішення даної заяви, дійшов наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Крім того, особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги (принцип диспозитивності цивільного судочинства).

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, а встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову - обов`язком суду. Вказане відповідає позиції Верховного Суду, висловленій в постанові від 8 квітня 2020 року у справі № 761/41071/19 (провадження № 61-2192св20).

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Так, у постанові від 22.07.2021 року у справі № 910/18389/20 Верховний Суд дійшов висновку, що заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

У свою чергу, за висновками Верховного Суду не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права

Верховним Судом звернуто увагу, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Предмет позову кореспондується із способами захисту права, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Верховним Судом зазначено, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Вивчивши заяву про зміну предмета позову у даній справі, суд вважає, що така заява не суперечить закону, не виходить за межі спірних правовідносин, сторона позивача змінила предмет позову, не змінюючи підстави позову, тому суд вважає за необхідне заяву представників позивача задовольнити прийняти до провадження заяву про зміну предмета позову.

Керуючись ст.ст.49, 260, 279, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Прийняти заяву позивача ОСОБА_1 про зміну предмету позову.

У подальшому розглядати справу з урахуванням зміненого предмету позову.

Відповідач протягом п`ятнадцяти днів із дня отримання заяви про зміну (доповнення) предмета позову має право подати відзив із викладенням заперечення проти позову, разом з доказами, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

Оголосити у підготовчому судовому засіданні перерву до 11 год. 00 хв. 13 червня 2024 року.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя : Т.Г. Сташків