Справа № 216/1651/21
Провадження 2-с/216/17/24
УХВАЛА

іменем України

18 квітня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чирський Г.М., розглянувши заяву боржника ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник за довіреністю ОСОБА_2 , про скасування судового наказу, -

ВСТАНОВИВ:

16.04.2024 року представник заявника ОСОБА_2 через підсистему «Електронний суд» звернулася до суду в інтересах ОСОБА_1 із заявою про скасування судового наказу, виданого 22.04.2021 року Центрально-Міським районним судом у справі №216/1651/21. Зазначає, що боржник судового наказу не отримувала, вимоги стягувача є незаконними та необґрунтованими, оскільки між боржником та стягувачем не було укладено письмового договору, тому за відсутності підписаного сторонами договору нарахування плати за надані житлово-комунальні послуги за умов фактичного позбавлення споживача захисту своїх законних прав та інтересів є неприпустимим та суперечить нормам діючого законодавства. Оскільки між стягувачем та боржником відсутні юридичні правовідносини, передбачені законодавством України у сфері житлово-комунальних послуг, які обов`язкові при надані таких послуг, а від так, не доведено наявність ні юридичних підстав для стягнення зобов`язань, ані самих зобов`язань Боржника перед Стягувачем з оплати житлово-комунальних послуг, та між сторонами вбачається спір про право. Тому вважає, що даний наказ має бути скасовано. Просить поновити строк на подання заяви про скасування судового заказу та скасувати зазначений судовий наказ по справі № 216/1651/21 від 22.04.2021 року.

Розглянувши вказану заяву про скасування судового наказу та дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

За правилами цивільного процесуального законодавства, заява про скасування судового наказу за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України, заява про скасування судового наказу має містити: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; наказ, що оспорюється; зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України, заява про скасування судового наказу повинна містити зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заявником у заяві про скасування судового наказу має бути зазначено не лише про оспорення наказу, а й про обставини, які свідчать про повну чи часткову необґрунтованість вимог стягувача, а також посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти задоволення вимог.

Ключовим правовим питанням у справі є доведення факту отримання боржником копії судового наказу та копії заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами.

Відповідно до ч. 1 ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Згідно із ч. 2 ст.171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

З матеріалів справи вбачається, що 22 квітня 2021 року Центрально-Міським районним судом у справі №216/1651/21 винесено судовий наказ, яким стягнуто солідарно з боржників: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП надати не має можливості, місце проживання: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СІТІСЕРВІС-КР" (р/р НОМЕР_2 в ПАТ КБ Приватбанк, МФО 305750 ), юридична адреса- 50008, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Тинка, 34а, офіс 3), заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги за період з 01.03.2018 р. по 01.03.2021 р., у розмірі 8300,72 грн., інфляційні витрати в розмірі 933,15 грн. та три проценти річних розміром 351,20 грн., а також судовий збір 227 (двісті двадцять сім) грн. на користь заявника.

Згідно з повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення, копія судового наказу у справі №216/1651/21 була отримана ОСОБА_3 та ОСОБА_4 особисто 27.05.2021 року.

Відповідно до ст. 123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

У поданій заяві про скасування судового наказу представник боржника зазначає, що копію судового наказу з додатками у суді боржник не отримувала, однак, у матеріалах справи міститься єдиний і належний доказ отримання боржником копії судового наказу - це повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення 26.11.2021. Разом з тим, жодних обґрунтованих доказів на підтвердження зворотніх обставин заявницею не надано. Крім того, навіть і ці її доводи спростовуються дослідженими матеріалами та доказами по справі.

Таким чином, суддя вважає, що клопотання сторони заявника про поновлення пропущеного строку щодо подання до суду заяви про скасування судового наказу, не підлягає до задоволення, оскільки, як вже зазначено, строки заявником пропущені без поважних причин і подане клопотання не підтверджене жодними належними та допустимими доказами, а й навпаки, доводи представника заявника (боржника у справі) спростовуються дослідженими доказами, які наявні у справі.

Слід звернути увагу, що пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України», заява №32053/13. Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом першим статті6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто, принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява №52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п.46 рішення).

Із вказаного вище суд висновує, що одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку.

Із практики Європейського Суду з прав людини слідує, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на подачу заяви про скасування судового наказу без доведеності поважності причин пропуску, не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносин, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Дослідивши доводи заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник за довіреністю ОСОБА_2 , про скасування судового наказу, а також встановлені обставини по справі, суддя вважає, що заява, яка надійшла до суду 16.04.2023 року підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Так, заявником не наведені доводи та мотиви, а також покликання на докази, які свідчать про поважність причин пропуску строку та необхідність поновлення його для подання цієї заяви. Наведені скаржником обставини спростовуються матеріалами та доказами у справі.

Крім того, оскільки заява про скасування судового наказу повертається без розгляду з причин відмови у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного строку, то суддя вважає, що відсутні підстави для перевірки належності оформлення заяви про скасування судового наказу, враховуючи норми ст.170 ЦПК України, зокрема ч.6 цієї статті кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 171 ЦПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Таким чином, заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник за довіреністю ОСОБА_2 , про скасування судового наказу підлягає поверненню без розгляду, на підставі ч. 2 ст. 171 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 127, 170, 171, 258, 260, 261, 272 ЦПК України суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник за довіреністю ОСОБА_2 , про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник за довіреністю ОСОБА_2 , про скасування судового наказу Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22.04.2021 року у справі № 216/1651/21 - повернути без розгляду заявнику.

Повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заяву у разі, якщо перестануть існувати обставини, які були підставою її повернення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М. Чирський