СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/1248/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва в складі головуючої судді Горбенко Н.О., за участі секретаря судового засідання Натальчук А.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

18 грудня 2023 року до Святошинського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування позовної заяви позивач вказала, що 25 березня 2016 року між сторонами було укладено шлюб. Від шлюбу сторони не мають спільних дітей. Стосунки між сторонами погіршилися, подальшого збереження шлюбних відносин позивач не вбачає, а тому просить суд шлюб розірвати.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 грудня 2023 року цивільну справу № 759/24769/23 передано судді Горбенко Н.О.

Ухвалою суду від 20 грудня 2023 року суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

16 січня 2024 року ухвалою суду змінено порядок розгляд цивільної справи із спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання на 21.02.2024 року на 10 год. 30 хв.

У судове засідання позивачка не з`явилась, жодних клопотань на адресу суду не направляла. Поштовий конверт, яким позивачці була направлена ухвала від 16 січня 2024 року, повернувся до суду без вручення.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідачу ОСОБА_2 копія ухвали від 16 січня 2024 року, від 21.02.2024 року, судова повістка від 18 березня була направлена на його зареєстроване місце проживання згідно відомостей відділу з питань реєстрації місця проживання / перебування фізичних осіб Святошинської РДА - АДРЕСА_1 . Поштовий конверт повернувся до суду, на довідці про причини повернення / досилання стоять відмітки «повертається» та «за закінченням терміну зберігання», також «адресат відсутній за вказаною адресою» - адресант знаходиться за кордоном.

У судові засідання, призначені на 21 лютого 2024 року, 18 березня 2024 року та 22 квітня 2024 року позивач не з`явилася. Конверти із судовими повістками, які надсилались на адресу позивача, вказану у позовній заяві, повернулись до суду з відмітками «за закінченням терміну зберігання». Крім того, позивачка особисто була повідомлена про дату наступного судового засідання, про що свідчить розписка від 21.02.2024 року. Заяв про розгляд справи без участі позивача або про відкладення розгляду справи чи про поважність причин неявки суду не повідомляла.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначається у рішенні Європейського суду з прав людини у справах «Пономарьов проти України» та «Мушта проти України», сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується із обов`язком цієї особи добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати передбачені процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (§ 35 рішення ЄСПЛ у справі «Alimentaria Sanders S. A. v. Spain» від 07.07.1989 №11681/85).

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі № 36655/02 «Смірнова проти України», рішення ЄСПЛ від 27.04.2000 у справі № 30979/96 «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France)). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30.11.2006 у справі «Красношапка проти України»).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04.10.2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Як вбачається з матеріалів справи, повістки адресовані позивачу на адресу: АДРЕСА_2 , яку позивачка особисто зазначила у позовній заяві. Усі поштові відправлення повернулися до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Листи, що повернулися з відміткою довідкою поштового відділення про причину повернення - «за закінченням терміну зберігання» або «інші причини», є належно врученими. Звісно ж, за умови, що їх було направлено на адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (щодо юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) або на адресу місця реєстрації (щодо фізичних осіб) чи на адресу, самостійно зазначену стороною як адреса для листування.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18 (провадження № 61-11723св22).

У постановах від 14.08.2020 року та від 13.01.2020 року у справі №910/22873/17 Верховний суд зазначав, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що позивач у судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомила, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись статтями 257, 260, 261 та 354 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що згідно положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому даної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.О.Горбенко