Справа № 754/4386/24
У Х В А Л А

Іменем України

18 квітня 2024 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Бабко В.В., перевіривши матеріали позовної заявиОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 26.03.2024 звернувся до суду з позовом про стягнення боргу.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 28.03.2024 цивільний позов було залишено без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, а саме позивачем не додано до позовної заяви копії всіх документів, що додаються до позову, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб та не сплачено судовий збір за подання позовної заяви.

ОСОБА_1 було встановлено строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з моменту отримання ухвали, яку було направлено позивачу.

16.04.2024 від ОСОБА_1 , на виконання ухвали суду, надійшла відповідь на ухвалу про усунення недоліків, в якій позивач зазначає, що зазначені недоліки ним виправлені та 10.04.2024 було сплачено судовий збір в розмірі 15125,00грн. При цьому відповідач надає до суду лише оригінал про доплату судового збору в розмірі 15грн.

Оригіналу квитанції про сплату судового збору в розмірі 15125,00грн суду не надано.

Крім того, позивачем не надано до суду копії всіх документів, що додаються до позовної заяви, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Отже суд вважає, що ОСОБА_1 не виконані зазначені в ухвалі суду від 28.03.2024 вимоги, відповідно до 175, 177 ЦПК України.

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала таку заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене вище суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Здійснивши аналіз норм законодавства, можна зробити висновок, що суд, так і особа, яка подала заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема, в разі подання особою заяви оформленої з порушенням вимог статей 175-177 ЦПК України, або без сплати судового збору за подання такої позовної заяви суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення позову без руху із зазначенням його недоліків.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

З урахуванням зазначеного вище позивач відповідно до ухвали суду не виконав вимоги, визначені ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України у встановлений судом строк та з заявою про продовження строку для усунення недоліків у позові, станом на сьогодні не звертався, тому згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України матеріали позовної заяви вважаються неподаними і повертаються позивачу.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду не виконав вимоги ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Отже суд вважає правильним визнати позовну заяву неподаною та повернути з додатками позивачу.

Керуючись ст.175-177, 185 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу - вважати неподаною та повернути позивачу, роз`яснивши право на повторне звернення до суду після усунення обставин, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала складена та підписана 18.04.2024.

Суддя В.В. Бабко