Справа № 638/3347/24
Провадження № 2/638/3243/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого - Аркатової К.В.,

за участі секретаря судових засідань - Шевченко Т.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 18 грудня 2020 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис: 4086, відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 .

Від шлюбу подружжя має доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого Солом`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис: 1877.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що у подружжя сімейне життя не склалося, стосунки в сім`ї зіпсувалися, на даний час сторони не проживають однією сім`єю, спільного господарства не ведуть, не підтримують спілкування між собою.

Ухвалою суду від 01 березня 2024 року відкрито провадження у справі, сторонам повідомлено, що розгляд даної цивільної справи здійснюватиметься за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи, та роз`яснено їм права, передбачені ст. 178-180, 191, 193, ч. 5 ст. 279 ЦПК України.

15 березня 2024 року позивач через канцелярію суду подала заяву, в якій просила справу розглянути без її участі, позов підтримала, просила задовольнити.

04 квітня 2024 року відповідач засобами поштового зв`язку направив до суду заяву, в якій зазначив, що не заперечує проти задоволення позовних вимог, просив судовий розгляд провести без його участі.

Від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Зважаючи на те, що сторони у судове засіання не прибули, подали відповідні заяви, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, врахувавши позиції сторін, суд дійшов наступних висновків.

Між сторонами укладено шлюб, зареєстрований 18 грудня 2020 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис: 4086, відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 .

Від шлюбу подружжя має доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого Солом`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис: 1877.

Надалі у подружжя сімейне життя не склалося, стосунки в сім`ї зіпсувалися, на даний час сторони не проживають однією сім`єю, спільного господарства не ведуть, не підтримують спілкування між собою.

Відповідно до ст. ст. 21, 24 Сімейного кодексу України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. При цьому примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ст.ст. 110-112 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.

Згідно з ч. 3 ст. 109 Сімейного кодексу України шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.

Сімейно-шлюбні відносини між сторонами припинились, спільне господарство не ведуть, вже тривалий час кожен з подружжя живе своїм окремим життям і особистими інтересами, збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно з ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Зважаючи на викладене, а також враховуючи положення ст. 24 СК України, відповідно до яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, суд приходить до висновку, що примирення між сторонами і збереження їх сім`ї виключається, тому шлюб між ними має бути розірваний.

Таким чином, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Питання про судові витрати суд вирішує на підставі ст. 141 ЦПК України.

Керуючись положеннями ст.ст. 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, ст.ст. 12, 13, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрований 18 грудня 2020 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис: 4086, відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп, сплачений відповідно до квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки № 8 від 22 лютого 2024 року.

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30-ти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий