Справа № 709/343/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 квітня 2024 року с-ще Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Романової О.Г.,

за участі секретаря судового засідання Кіян С.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

третьої особи ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Іркліївської сільської ради, третя особа: ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса:

АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 (далі позивач) звернувся до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із позовною заявою до Іркліївської сільської ради, адреса: вул. Соборна, 2, с. Іркліїв, Золотоніський район, Черкаська область, (далі відповідач), третя особа ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: с. Вереміївка, Золотоніський район, Черкаська область, ідентифікаційний номер у матеріалах справи відсутній, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на: земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства загальною площею 0,2499 га, земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 2,5047 га, земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 2,18 га, житловий будинок з надвірними спорудами (на даний будинок правовстановлюючі документи не виготовлялися).

Позивач не зміг вчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 у зв`язку із хворобою та воєнним станом, у зв`язку з чим йому постановою державного нотаріуса Чорнобаївської державної нотаріальної контори було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину.

Крім цього, позивач зазначає про те, що у довідці органу місцевого самоврядування вказано, що із спадкодавцем проживав рідний брат позивача ОСОБА_2 , проте це не відповідає дійсності та останній спадщину після смерті матері не прийняв, інші спадкоємці, які б прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 відсутні.

Враховуючи вищевикладене, посилаючись на норми цивільного законодавства, позивач просить суд встановити йому додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 28 лютого 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 28 березня

2024 року витребувано у Чорнобаївській державній нотаріальній конторі копію Спадкової справи після смерті ОСОБА_3 та витяг зі Спадкового реєстру після смерті останньої.

У підготовчому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Зазначив про те, що він та третя особа ОСОБА_2 являються спадкоємцями першої черги спадкування після смерті матері ОСОБА_3 . Проте, його брат ОСОБА_2 не бажає приймати спадщину після смерті матері та із відповідною заявою до нотаріальної контори не звертався. Натомість, позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері по причині хвороби та у зв`язку із введенням на всій території України воєнного стану.

У підготовче засідання представник відповідача Іркліївської сільської ради не з`явився, направив до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечував.

У підготовчому засіданні третя особа ОСОБА_2 просив суд позовні вимоги задовольнити. Суду пояснив, що він та позивач ОСОБА_1 являються єдиним спадкоємцями першої черги спадкування після смерті матері ОСОБА_3 , проте він не бажає приймати спадщину матері та не заперечує, щоб таку спадщину прийняв позивач. При цьому, повідомив суд, що позивач ОСОБА_1 у кінці 2023 року досить часто хворів, у зв`язку з чим пропустив строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників підготовчого засідання, приходить до наступних висновків.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 11 липня 2023 року (а.с. 5).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на:

- земельну ділянку для ведення товарно-сільськогосподарського виробництва загальною площею 2,5047 га, яка на праві приватної власності належала ОСОБА_3 , що підтверджується копією Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧР

№ 106066 від 12 лютого 2004 року (а.с. 10);

- земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства загальною площею 0,2499 га, що на прави приватної власності належала ОСОБА_3 , що підтверджується копією Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ

№ 995242 (а.с. 11);

- земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 2,18 га, що на праві приватної власності належала ОСОБА_3 , що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-ЧР № 050331 від 19 серпня 2002 року (а.с. 12).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Таким чином часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 є день її смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Так, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 закінчився 08 січня 2024 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України упершу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 05 травня 1973 року ОСОБА_3 являється матір`ю ОСОБА_1 (а.с. 9).

Відповідно до довідки Виконавчого комітету Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області № 217 від 21 лютого 2024 року ОСОБА_3 до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована за адресою:

АДРЕСА_1 . На день смерті, крім неї, у будинку, без реєстрації, проживав ОСОБА_2 (а.с. 8).

Проте, як було встановлено у підготовчому засіданні, ОСОБА_2 проживав разом зі своєю матір`ю без реєстрації, таке проживання не мало постійного характеру, а було тимчасовим, останній не бажає приймати спадщину після смерті своєї матері.

Відповідно до листа Чорнобаївської державної нотаріальної контори № 110/01-16 від 05 квітня 2024 року, який надійшов у відповідь на запит суду, після смерті ОСОБА_3 заяв про прийняття спадщини та відмови від прийняття спадщини до нотаріальної контори не поступало, свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Абзацом 4 п. 24 цієї Постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові Верховного суду від 21 жовтня 2021 року у справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) вказано, що «вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з б`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строкові службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємці про наявність заповіту тощо.

Зважаючи на те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність визначається у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи.

Так, позивачем зазначено про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме стан здоров`я останнього, що підтверджується довідкою Вереміївської лікарської амбулаторії № 19 від 21 лютого 2024 року, відповідно до якої ОСОБА_1 знаходився на амбулаторному лікуванні з 11 вересня 2023 року по 18 вересня 2023 року, з 24 жовтня 2023 року по 31 жовтня 2023 року, з 13 листопада 2023 року по

20 листопада 2023 року (а.с. 7).

Крім цього, позивач, як на підставу пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, вказує на введення на всій території України з 24 лютого 2022 року воєнного стану.

Також, суд звертає увагу, що пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини є несуттєвим та складає менше двох місяців (строк для подання заяви про прийняття спадщини закінчився 08 січня 2024 року, а до нотаріальної контори та до суду позивач звернувся у кінці лютого 2024 року).

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на те, що позивач є спадкоємцем за законом І черги спадкування, який бажає прийняти спадщину, вказана спадщина після смерті ОСОБА_3 до цього часу ніким не прийнята, інший спадкоємець за законом І черги спадкування відмовляється приймати спадщину, а окрім нього, інших спадкоємців І черги спадкування судом не встановлено, відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 1 (один) місяць.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , тривалістю 1 (один) місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Повний текст судового рішення виготовлено 22 квітня 2024 року.

Суддя О.Г. Романова