Провадження № 2/127/3545/23
УХВАЛА

02 травня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі головуючої судді Іщук Т. П. розглянувши з власної ініціативи питання про виправлення описки в рішенні Вінницького міського суду Вінницької області від 11 січня 2024 року в цивільній справі №127/27534/23 за позовом ОСОБА_1 до Держави РФ в особі Посольства РФ в Україні про стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

11 січня 2024 року Вінницьким міським судом Вінницької області в цивільній справі №127/27534/23 за позовом ОСОБА_1 до Держави РФ в особі Посольства РФ в Україні про стягнення моральної шкоди ухвалене рішення, яким позов задоволено та стягнуто з Держави РФ на користь ОСОБА_1 1 184700,00 грн у відшкодування моральної шкоди, а також 11 847,00 грн судового збору на користь держави.

Разом з тим, у вказаному рішенні суду було виявлено очевидну описку, яка підлягає виправленню.

Враховуючи положень ст.269 ЦПК України, суд вважає за можливе вирішити питання про внесення виправлень у рішення суду без повідомлення учасників справи.

Так, при ухваленні рішення суду за наслідками розгляду справи по суті, під час виготовлення відповідного процесуального документу, в мотивувальній частині рішення було допущено описку, а саме невірно зазначено розмір судового збору, який підлягає стягненню з відповідача на користь держави, замість 11847,00 грн вказано 1073,60 грн. В той же час в резолютивній частині рішення суду, яка також була проголошена судом, розмір судового збору зазначено вірно.

Вказана неточність є опискою та підлягає виправленню.

При цьому суд звертає увагу, що позовні вимоги поділяються на вимоги майнового та немайнового характеру.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Водночас, під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Моральна шкода є втратою немайнового характеру, однак відшкодування моральної шкоди може відбуватися в майновій (грішми, іншим майном) або немайновій формах (публікація спростування недостовірної інформації, публікація рішення суду у засобах масової інформації, інші форми відновлення морального стану особи).

За змістом ч. 3 ст. 23 ЦК України позовна вимога про відшкодування моральної шкоди стає майновою вимогою, якщо вона визначена у грошовому або іншому майновому вимірі, правовим наслідком відшкодування якої є грошове або інше майнове стягнення на користь позивача (стягнення грошових коштів, витребування майна, визнання права на майно тощо).

Аналогічні висновки щодо розмежування позовних вимог у справах про відшкодування моральної шкоди за їх характером (майнові або немайнові) в залежності від обраного позивачем способу захисту порушеного права викладені у постанові Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі №761/11472/15-ц.

Позивач просила відшкодувати моральну шкоду, яка визначена нею у грошовому виразі, відтак вимога є майновою вимогою та відповідно судовий збір за таку вимогу підлягає оплаті як за вимогу майнового характеру на загальних підставах (1% ціни позову).

При розподілі судових витрат враховуються положення ст.141 ЦПК України, відповідно до яких судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

В даній справі вимоги позивача задоволенні на суму 1184700,00 грн, тому з відповідача підлягає стягненню 11847,00 грн судового збору, що і було ухвалено судом та зазначено в резолютивній частині рішення, яка також проголошена судом відповідно до ч.6 ст. 268 ЦПК України.

Отже в рішенні суду допущено описку, яка підлягає виправленню шляхом внесення відповідної зміни до тексту рішення суду.

Пунктом 19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» визначено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 260, 269, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Виправити описку, допущену в рішенні Вінницького міського суду Вінницької області від 11 січня 2024 року в цивільній справі №127/27534/23 за позовом ОСОБА_1 до Держави РФ в особі Посольства РФ в Україні про стягнення моральної шкоди, змінивши в мотивувальній частині цифри та слова «1073,60 грн» на «11847,00 грн».

Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 11 січня 2024 року в цивільній справі №127/27534/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: