Справа № 645/ 2170 /20
У Х В А Л А

іменем України

про залишення позовної заяви без розгляду

15 квітня 2024 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Сітало А.К.,

за участю секретаря судового засідання Трач М.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про застосування наслідків недійсності правочину,

В С Т А Н О В И В:

13.11.2023 року до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова на підставі ухвали Московського районного суду м. Харкова від 19.10.2023 року про передання справи за підсудністю надійшла позовна заява, в якій позивач просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 на його користь 308 000 грн. в рахунок відшкодування вартості (реституції) квартири АДРЕСА_1 за визнаним недійсним рішенням Апеляційного суду Харківської області від 12.10.2017 року договором купівлі-продажу, який було укладено 18.02.2016 року та який посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Вахрушевою О.О. за реєстровим номером 181; стягнути з відповідача на його користь 54 473,32 грн. в рахунок відшкодування інфляційних витрат та 3% річних у розмірі 23 163 грн.

Ціна позову визначена позивачем в розмірі - 385 636,32 грн.

Ухвалою суду від 16.11.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та призначено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до такого висновку.

Справа неодноразово призначалась до підготовчого судового розгляду однак позивач та відповідач будучи повідомленими про розгляд справи своєчасно та належним чином, в підготовчі судові засідання не з`являються.

30.01.2024 року від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Ципліцького Д.О. засобами електронного зв`язку через систему «Електронний суд» до суду надійшло клопотання про долучення доказів до справи. В своєму клопотанні представник відповідача посилається на те, що позивачем до позову додано підроблений документ, який ніби то надає йому право на звільнення від сплати судового збору, як особі з інвалідністю 2-ї групи, а саме: пенсійного посвідчення серії НОМЕР_1 від 13.12.2018 року.

У зв`язку з викладеним, діючи в інтересах відповідача адвокат Ципліцький Д.О. 15.12.2023 року, звернувся до ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 3, 4 ст. 358 КК України.

16 грудня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесені відомості по кримінальному провадженню №0000434 за ч. 4 ст. 358 КК України.

В рамках даного кримінального провадження дізнавачем було одержано відповідь від ГУ ПФУ в Харківській області, з якої вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на обліку не перебуває та не звертався щодо виготовлення та видачі пенсійного посвідчення.

Крім того, зазначено, що бланк пенсійного посвідчення серії НОМЕР_1 було видано на ім`я іншої особи у головному управлінні Пенсійного фонду України в Донецькій області.

На думку представника відповідача - адвоката Ципліцького Д.О. вказана обставина підтверджує факт використання позивачем завідомо підробленого документа та введення суду в оману щодо наявності у нього пільг в частині сплати судового збору, як особи з інвалідністю 2-ї групи.

Під час дослідження цивільної справи судом встановлено, що в додатках позовної заяви з якою позивач 16.04.2020 року звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова зазначено, що п. 8 додатку позивач долучає для суду копію довідки МСЕК.

Разом з тим, до позовної заяви позивачем долучено копію пенсійного посвідчення серії НОМЕР_1 , яке видане 13.12.2018 року, як особі з інвалідністю 2-ї групи.

25.12.2023 року засобами поштового зв`язку від позивача до суду надійшла заява в якій він просить долучити до справи нотаріально засвідчену копію довідки МСЕК серії 10 ААА № 728367 з якої вбачається, що позивач має 2-гу групу інвалідності безстроково.

Дослідивши надані сторонами докази судом встановлено, що позивачем подано позов в якому вказано прізвище «Полєвий» ОСОБА_3 .

Разом з тим, у пенсійному посвідченні серії НОМЕР_1 та в довідці МСЕК серії НОМЕР_2 , зазначено прізвище « ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Копію паспорту до матеріалів справи позивачем не додано.

Незважаючи на те, що позивач про час, дату та місце розгляду справи на кожні судові засідання був повідомлений своєчасно та належним чином, жодного разу в судові засідання не з`явився, що підтверджується матеріалами справи.

У зв`язку з викладеним вище обставинами, ухвалою суду від 05.02.2024 року для встановлення особи позивача та надання позивачем документу, який посвідчує його особу з метою усунення розбіжностей в написанні прізвища позивача, а також оригіналів документів, які дають йому право на пільги в частині сплати судового збору, як особі з інвалідністю 2-ї групи, судом визнано явку позивача в судовому засіданні обов`язковою.

Вказаною ухвалою позивачу роз`яснено, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки.

04.03.2024 року засобами поштового зв`язку до суду надійшла заява від позивача, зі змісту якої вбачається, що копія даної ухвали ним отримана 20.02.2024 року. В заяві позивачем зазначено, що він не має можливості прибути в судове засідання у зв`язку зі своїм станом здоров`я та просить розглядати справу без його участі. До заяви позивачем додано копію паспорта, який видано на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Будь-який даних про стан здоров`я позивачем до заяви не додано.

В судове засідання, яке було призначене на 07.03.2024 року о 11-00 год в приміщені суду, сторони не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

25.03.2024 року засобами електронного зв`язку за допомогою підсистеми «Електронний суд» від представника відповідача - адвоката Ципліцького Д.О. до суду надійшло клопотання про долучення доказів до якого долучено лист Головного управління пенсійного фонду України в Донецькій області від 01.02.2024 року з якого вбачається, що паперове пенсійне посвідчення серії НОМЕР_1 було замовлено на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 29.07.2012 року в Пенсійному фонді України Центрально міському районі м. Горлівки Донецької області.

Вказана інформація, на думку представника відповідача, свідчить про відсутність у позивача пільг в частині сплати судового збору за подання позову, як особи з інвалідністю 2-ї групи.

26.03.2024 року засобами поштового зв`язку до суду надійшла заява від позивача зі змісту якої вбачається, що 21.03.2024 року ним отримана судова повістка про явку до суду на 15.04.2024 року. В заяві позивачем зазначено, що він не має можливості прибути в судове засідання у зв`язку із загостренням бойових дій з боку Російської Федерації та своїм станом здоров`я. В своїй заяві позивач просить розглядати справу без його участі. До заяви позивачем даних про стан свого здоров`я не додано.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідно до ч. 1 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

З викладеного вище вбачається, що в судове засідання викликаються саме сторони по справі, якими є позивач і відповідач.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Суд вважає, що позивач явку якого судом було визнано обов`язковою, неодноразово в підготовчі судові засідання не з`явився та не надав доказів поважності своєї неявки.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Позивач про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, шляхом направлення судових повісток на адресу, яка зазначена в позовній заяві.

З поданих позивачем заяв вбачається, що позивачу відомо про дату, час та місце розгляду справи за його позовом.

Крім того, інформація про час та дату судового розгляду справи розміщена на сайті Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, що дозволяє позивачу самостійно її переглянути. Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав у своїх рішеннях, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.(Рішення Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України" №3236/03 від 03.04.2008 року).

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 4 ст. 44 ЦПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позивач зловживає своїми процесуальними правами.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача,суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки судовий розгляд справи по суті не розпочинався, та належним чином повідомлений позивач неодноразово не з`явився в судове засідання, у тому числі і для з`ясування питання чи має він пільги при зверненні до суду з позовом відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання, суд серед іншого постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 43, 44, 58, 64, 257, 260-261, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про застосування наслідків недійсності правочину - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Копію ухвали направити сторонам по справі для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст ухвали складено 19.04.2024 року.

Суддя: А. К. Сітало