Провадження № 2/761/3749/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

22 квітня 2024 року Шевченківський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Марінченко Л.В.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи заявлені вимоги наступним. 18.11.2018 р. між позивачем та ОСОБА_2 було укладено шлюб, зареєстрований Подільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1275. Від шлюбу сторони мають малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає з позивачем. Сімейні стосунки не складися у зв`язку із відсутністю порозуміння, різними ставленнями до сімейних цінностей. Протягом двох років позивач та відповідач проживають окремо один від одного, сім`я фактично не існує., примирення не є можливим. За таких обставин представник позивача просить суд розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Провадження у справі відкрито 02.11.2023 р., вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження, відповідно до положень ст. ст. 19,274 ЦПК України.

Представник позивача, як свідчать матеріали позову просив розглянути справу за її відсутності. Заперечень щодо заочного розгляду справи від сторони позивача не надходило.

ОСОБА_2 , в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином у спосіб передбачений ЦПК України.

Відзив на позов у встановленому законом порядку відповідачем подано не було.

За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. 223,280 ЦПК України, за відсутності заперечень позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши надані докази, та надавши їм відповідну оцінку суд вважає за можливе задовольнити заявлені вимоги, з огляду на наступне.

Встановлено, що 18.11.2018 між громадянином України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та громадянкою Грузії ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 було укладено шлюб, зареєстрованийПодільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1275, про що свідчить свідоцтво про шлюб, копія якого долучена до матеріалів справи.

Після реєстрації шлюбу ОСОБА_1 прізвище не змінювала.

Так, як свідчить свідоцтво про народження, копія якого долучена до матеріалів справи, від шлюбу сторони мають малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник ОСОБА_1 вказує на те, що шлюбні відносини припинені, сім`я фактично припинила своє існування, збереження шлюбу не є можливим.

Зазначені стороною позивача обставини не спростовано відповідачем ОСОБА_2 .

Під час розгляду справи не було встановлено обставин, які б свідчили про спільне проживання сторін, ведення спільного господарства.

Доказів, які свідчили б про можливість примирення позивача та відповідача в ході розгляду справи отримано не було.

Також не було отримано і доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін та спільної дитини.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За приписами ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За встановлених обставин, суд вважає за можливе задовольнити вимогу ОСОБА_1 про розірвання шлюбу оскільки його збереження не відповідає інтересам позивача.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Як встановлено під час розгляду справи, ОСОБА_1 не змінювала прізвище після реєстрації шлюбу.

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13,141,196,223,258,259,263,268,280-285,352,354 ЦПК України, ст. ст. 24,112,113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, укладений між громадянином України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та громадянкою Грузії ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованийПодільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1275 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір у розмірі 1073 грн. 60 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст. ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення складено 22.04.2024 року.

Суддя: