КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №369/6121/20 Головуючий у 1 інстанції: Пінкевич Н.С.

Провадження № 22-ц/824/542/2024 Суддя-доповідач: Гаращенко Д.Р.

1 травня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Гаращенка Д.Р.

суддів Болотова Є.В., Шебуєвої В.А.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 червня 2023 року в справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення коштів,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст обставин справи

У травні 2020 року Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» (далі - ПрАТ «Київобленерго») у подальшому назва (найменування) змінена на Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії.

Просило стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії у розмірі 107 625,98 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 14 січня 2019 року уповноваженими працівниками ПрАТ «Київобленерго» проводилась перевірка дотримання споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення перевірки позивачем було виявлено порушення п. 5.5.5, пп.1 та п. 7.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року за № 312 (далі - ПРРЕЕ), а саме: «Самовільне підключення споживачем електропроводки шляхом приєднання до мереж, що є власністю ПрАТ «Київобленерго». Електроенергія, що споживається не обліковується». За фактом виявлених порушень під час огляду, відповідно до ПРРЕЕ, позивач склав акт про порушення від 14 січня 2019 року № К035100.

Оскільки перевіркою було встановлено, що відповідач здійснив порушення ПРРЕЕ, комісією з розгляду актів 20 лютого 2019 року прийнято рішення, оформлене протоколом № 262, про визначення та нарахування вартості обсягу не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ відповідно до п. 3.1.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національною комісією регулювання електроенергетики України 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика), чинної на час виникнення спірних правовідносин, яка відповідно до розрахунку становила 107 625,98 грн.

20 лютого 2019 року було проведено засідання комісії з розгляду акта та складено протокол від 20 лютого 2019 року № 262 засідання комісії з розгляду акту порушення та вирішено одноголосно, що порушення сталося з вини споживача, вчинене відкритим способом, що акт підлягає розрахунку згідно з п. 3.1.5. Методики, оскільки мало місце «самовільне підключення споживачем електропроводки шляхом приєднання до мереж, що є власністю ПрАТ «Київобленерго». Електроенергія, що споживається не обліковується, та відповідачу нараховано суму вартості для відшкодування в розмірі 107 625,98 грн, яка у добровільному порядку відповідачем не відшкодована.

08 березня 2023 року до суду першої інстанції надійшла заява представника позивача про зменшення розміру позовних вимог, оскільки внаслідок порушення відповідачеві було нараховано вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії в розмірі 107 625,98 грн, однак приватний виконавець перерахував на рахунок споживача частково грошові кошти, тому заборгованість становить 87 998,02 грн.

ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» просило стягнути з ОСОБА_1 вартість електричної енергії необлікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку у розмірі 87 998,02 грн та відшкодувати сплачені судові витрати.

Короткий зміст рішення та ухвали суду першої інстанції

Заочним рішенням Києво-Святошинський районний суд Київської області від 14 вересня 2020 року позовну заяву задоволено.

Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Київобленерго» вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії у розмірі 107 625,98 грн.

Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Київобленерго» витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 102,00 грн.

Ухвалою Києво-Святошинський районний суд Київської області від 15 лютого 2023 року поновлено представнику відповідача ОСОБА_1 - адвокату Дахно Ігорю Михайловичу строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду.

Заяву задоволено. Заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 вересня 2020 року скасовано, справу призначено до розгляду.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 червня 2023 року відмовлено у задоволенні позову.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, 04 липня 2023 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 червня 2023 року та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову у повному обсязі.

На обґрунтування апеляційних вимог зазначало, що згідно з абз. 5 п. 8.2.5 ПРРЕЕ (у редакції на дату складання акта про порушення від 14 січня 2019 року), у разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованим особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Судом встановлено, що в акті про порушення від 14 січня 2019 року № К035100 зазначено, що ОСОБА_2 від підпису відмовився, у той же час вказаний акт про порушення був підписаний свідками ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про що зазначено в акті про порушення № К035100.

Суд першої інстанції до цих правовідносин застосував норми ПРРЕЕ, затверджені Постановою НКРЕКП від 18 липня 2019 року № 1525 «Про затвердження змін до постанови НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії».

Станом на дату складання акта про порушення ПРРЕЕ № К035100 від 14 січня 2019 року була чинна редакція ПРРЕЕ від 14 березня 2018 року.

Тобто, позивач не міг надати до суду відеозйомку для перевірки тверджень, що акт складений у присутності (власника) споживача, так як станом на 14 січня 2019 року законодавством не було передбачено підтверджувати відео зйомкою відмову споживача підписати акт про порушення.

Окрім того, нормами ПРРЕЕ не передбачено складання акта про порушення у присутності тільки власника приміщення чи іншого об`єкту, а передбачено у присутності споживача електричної енергії.

Таким чином, суд застосував до даних правовідносин норми правил, які не підлягали застосуванню, так як на дату перевірки вони були відсутні.

Апелянт зазначає, що згідно з рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24 грудня 2019 року у справі 369/11009/17 позивачі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 вказали у позовній заяві, що вони продовжують користуватись житловим будинком та земельною ділянкою в своїх цілях.

Однак вказані факти не підтверджені належними доказами, так як відсутні на них посилання у рішенні.

У акті про порушення від 14 січня 2019 року № К035100 власником приміщення за адресою: АДРЕСА_1 також зазначено ОСОБА_1 .

У рішенні суд першої інстанції не зазначає, з яких відкритих загальнодоступних джерел встановлено, що будинок та земельна ділянка перебували у постійному користуванні власників, право власності на які неправомірно було відчужено.

Таким чином, на дату перевірки і складання акта про порушення власником житлового будинку на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку від 25 липня 2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойком О.В. за реєстровим номером 1635, був ОСОБА_7 , а також власником земельної ділянки з кадастровим номером :01:030:5124, загальною площею 0,0562 га - прибудинкова територія, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 , цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку від 25 липня 2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойком О.В. за реєстровим номером 1636 був ОСОБА_1 .

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Позиція суду апеляційної інстанції

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

У порядку ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступного.

Частиною 1 ст. 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з вимогами ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Судом першої інстанції встановлено, що ПрАТ «Київобленерго» згідно з постановою від 08 листопада 2018 року № 1382 НКРЕКП отримало ліцензію на право здійснення підприємницької діяльності з розподілу електричної енергії, а тому здійснює підприємницьку діяльність з розподілу електричної енергії на закріпленій території.

14 січня 2019 року уповноваженими працівниками ПрАТ «Київобленерго» проводилась перевірка дотримання споживачами ПРРЕЕ за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення перевірки позивачем було виявлено порушення пп. 1, п. 5.5.5, та п. 7.6 ПРРЕЕ, а саме: «Самовільне підключення споживачем електропроводки шляхом приєднання до мереж, що є власністю ПрАТ «Київобленерго». Електроенергія, що споживається не обліковується».

Про цей випадок, відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ на місці працівниками позивача був складений акт про порушення № К035100.

В акті про порушення № К035100 зазначено, що ОСОБА_2 від підпису відмовився, у той же час вказаний акт про порушення був підписаний свідками ОСОБА_3 та ОСОБА_8 , про що зазначено в акті про порушення № К035100.

Комісією з розгляду актів 20 лютого 2019 року прийнято рішення, оформлене протоколом № 262, про визначення та нарахування вартості обсягу не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ відповідно до Методики із змінами та доповненнями, яка відповідно до розрахунку по п. 3.1.5 вказаної Методики, становить 107 625,98 грн.

З Єдиного державного реєстру судових рішень судом встановлено, що рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24 грудня 2019 року позов ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_9 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Магазин Центральний № 6», треті особи: ОСОБА_6 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бойко О.В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Левашов О.Г., про визнання недійсними договорів купівлі-продажу та позов третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_6 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Магазин Центральний № 6», ОСОБА_1 , ОСОБА_9 , треті особи: ОСОБА_5 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Левашов О.Г., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бойко О.В., про визнання недійсними договорів купівлі-продажу, витребуванням майна, відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав задоволено частково.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 , укладений 26 квітня 2017 року між ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Магазин Центральний № 6», посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Левашовим О.Г. за реєстровим № 656.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки АДРЕСА_1 загальною площею 0,2326 га, кадастровим номер :01:030:5015, укладений 26 квітня 2017 року між ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Магазин Центральний № 6», посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Левашовим О.Г. за реєстровим № 655.

Витребувано у ОСОБА_1 на користь ОСОБА_6 частину житлового будинку АДРЕСА_1 .

Витребувано у ОСОБА_9 та ОСОБА_1 на користь ОСОБА_6 частину земельної ділянки по АДРЕСА_2 площею 0,0562 га з кадастровим номером :01:030:5123 та площею 0,1764 га з кадастровим номером :01:030:5124, які утворились в результаті поділу земельної ділянки загальною площею 0,2326 га, кадастровий номер :01:030:5015.

Відомості про оскарження такого рішення у відповідному реєстрі відсутні.

Під час розгляду справи № 369/11009/17 суд встановив, що договори купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки, посвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Левашовим О.Г. за реєстровими №№ 655, 656 від 26 квітня 2017 року не відповідають вимогам ч. 1 ст. 203, ч. 3 ст. 203, ч. 1 ст. 202, ст. 656, ст. 658, ч. 1 ст. 319, ч. 2 ст. 319 ЦК України, оскільки як встановлено в судовому засіданні ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , як законні власники спірної земельної ділянки та спірного житлового будинку, ні особисто, ні через уповноваженого представника не вчиняли жодних дій по їх відчуженню, спірних договорів не підписували, не мали волевиявлення на відчуження земельної ділянки та житлового будинку, а тому такі договори підлягають визнанню недійсними».

Крім того, судом вказано, що «ні ОСОБА_5 , ні ОСОБА_6 не підписували жодних договорів купівлі-продажу земельної ділянки та житлового будинку на користь відповідачів, продовжують користуватись житловим будинком та земельною ділянкою в своїх цілях».

Відмовляючи у позові, суд першої інстанції виходив з того, що на порушення вимог ПРРЕЕ в акті не вказано, що це за особи, які його підписали.

Відповідно до вимог закону відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

Фото та відеозйомка до позову додані не були для перевірки тверджень, що акт складений у присутності власника.

Позивач не надав доказів того, що саме відповідач ОСОБА_1 своїми діями порушив пп. 1 п. 5.5.5 ПРРЕЕ та завдав майнової шкоди позивачу на суму 107 625,98 грн. Натомість з матеріалів справи та відкритих загальнодоступних джерел вбачається, що будинок та земельна ділянка перебували у постійному користуванні власників, право власності на які неправомірно було відчужено.

Також у матеріалах справи відсутні відомості, на яких підставах позивач визначив відповідачем саме ОСОБА_1 . В акті про порушення відомості вказані «за слів», а у матеріалах справи відсутні докази того, хто станом на 14 січня 2019 року був власником будинку.

Відомості з Державного земельного кадастру станом на 20 лютого 2019 року не можуть автоматично визначати власника нерухомого майна, підтвердження введення будинку в експлуатацію, житловий будинок чи нежитлова будівля.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції враховуючи наступне.

Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно з ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» електрична енергія - енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товаром, призначеним для купівлі-продажу.

Споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання;

Відповідно до ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний: 1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; 3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 4) врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу.

Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

У п. 5.5.5 ПРРЕЕ визначені обов`язки споживача електричної енергії, зокрема, споживач зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; надавати розрахункові документи на вимогу представників електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень або після отримання споживачем офіційного запиту відповідного учасника роздрібного ринку) для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу комерційного обліку; не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Згідно із п. 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням..

Як вбачається з матеріалів справи акт про порушення було оформлено у присутності споживача.

Згідно із п. 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Судом встановлено, що 14 січня 2019 року уповноваженими працівниками ПрАТ «Київобленерго» проводилась перевірка дотримання споживачами ПРРЕЕ за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення перевірки позивачем було виявлено порушення пп.1, п.5.5.5, та п.7.6 ПРРЕЕ, а саме: «Самовільне підключення споживачем електропроводки шляхом приєднання до мереж, що є власністю ПрАТ «Київобленерго». Електроенергія, що споживається не обліковується».

Про цей випадок, відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ на місці працівниками позивача був складений акт про порушення №К 035100.

В акті про порушення № К 035100 зазначено, що ОСОБА_2 від підпису відмовився, у той же час вказаний акт про порушення був підписаний свідками ОСОБА_3 та ОСОБА_8 , про що зазначено в акті про порушення № К035100.

Висновки суду першої інстанції про необхідність надання позивачем відеозйомку на підтвердження відмови споживача підписувати акт про порушення є помилковими, оскільки чинні на момент складення акту ПРРЕЕ не передбачали такої вимоги до уповноваженого представника оператора.

Перевіркою було встановлено, що відповідач здійснив порушення ПРРЕЕ, комісією з розгляду актів 20 лютого 2019 року прийнято рішення оформлене протоколом № 262 про визначення та нарахування вартості обсягу не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ відповідно до Методики, відповідно до розрахунку за п. 3.1.5 цієї Методики, становила 107 625,98 грн.

Згідно з п. 1.2 Методики, методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до пп. 5 п. 3.1 Методики ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

З огляду на пп. «а» п. 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Оскільки було встановлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника, тому позивач правомірно здійснив розрахунок вартості не облікованої електричної енергії на підставі п. 3.1.5 Методики.

Таким чином апеляційний суд встановив, що відповідач своїми діями порушив пп. 1 п. 5.5.5 ПРРЕЕ та завдав майнової шкоди позивачу на суму 107 625,98 грн.

Однак, враховуючи заяву представника позивача про зменшення розміру позовних вимог, оскільки приватний виконавець перерахував на рахунок споживача частково грошові кошти, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 87 998,02 грн.

Апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції помилково взяв до уваги обставини, встановлені рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24 грудня 2019 року, тоді як акт про порушення складений у січні 2019 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Отже, під час перегляду справи апеляційним судом було встановлено неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, а відтак, доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, а рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню із ухваленням нового рішення про задоволення позову.

Відповідно до ст.382 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції складається з: нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення; розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції

З огляду на ч.13 ст.141 ЦПК України апеляційний суд, в зв`язку з ухваленням нового судового рішення, змінює розподіл судових витрат.

Оскільки, за наслідками судового розгляду позов задоволено, судовий збір за розгляд справи у суді першої та апеляційної інстанцій підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 367, 369, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» задовольнити.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 червня 2023 року скасувати та ухвалити нове рішення.

Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення коштів задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (, 08132, м. Вишневе, вул. Київська, 2-Б) вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії у розмірі 87 998,02 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (, 08132, м. Вишневе, вул. Київська, 2-Б 4256,55 (чотири тисячі двісті п`ятдесят шість) грн. судового збору за розгляд справи у суді першої інстанції та апеляційної інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків зазначених в пункті 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий Д.Р. Гаращенко

Судді Є.В. Болотова

В.А. Шебуєва