Справа № 279/2065/24
У Х В А Л А

"22" квітня 2024 р.

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Недашківської Л.А. в приміщенні суду в м.Коростені, по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Коростенської міської ради, третя особа: Перша Коростенська державна нотаріальна контора Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до до Виконавчого комітету Коростенської міської ради, третя особа: Перша Коростенська державна нотаріальна контора Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом.

Ухвалою суду від 29.03.2024 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 22.04.2024 року.

Судом встановлено, що дана справа була прийнята до провадження Коростенським міськрайонним судом Житомирської області з порушенням правил територіальної підсудності.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом позову є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обгрунтування позову позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Калинівка Коростенського району помер його рідний брат, ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина у виді земельної ділянки, яка розташована на території Калинівської сільської ради новоствореного Коростенського району Житомирської області (до ліквідації та утворення - Лугинського району) Житомирської області.

ВССУ у своєму листі N 6-47/0/9-12 від 10.07.2012 (далі лист ВССУ N 6-47/0/9-12) зазначає, що територіальна підсудність визначається колом цивільних справ у спорах, вирішення яких віднесено до повноважень суду першої інстанції (ст. 26-30 ЦПК України). Ст.27 ЦПК України визначає підсудність справ за місцезнаходженням відповідача, а ст.30 ЦПК України правила виключної підсудності. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦКУ. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи щодо спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність в матеріалах справи обгрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

З урахуванням викладеного, на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Відповідно до п.42 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01.03.2013 N3 "Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ" передбачено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна.

Згідно з положеннямистатті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті364,367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370,372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Виходячи з вимог ч.1 ст.30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до постанови Верховної Ради України (Про утворення та ліквідацію районів від 17.07.2020 року №807-1Х у Житомирській області утворено Коростенський район (з адміністративним центром у місті Коростень) у складі територій Білокоровицької сільської, Гладковицької сільської, Горщиківської сільської, Іршанської селищної, Коростенської міської, Лугинської селищної, Малинської міської, Народицької селищної, Овруцької міської, Олевської міської, Словечанської сільської, Ушомирської сільської, Чоповицької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України. Цією ж постановою у Житомирській області ліквідовано: Андрушівський, Баранівський, Бердичівський, Брусилівський, Ємільчинський, Житомирський, Коростенський, Коростишівський, Лугинський, Любарський, Малинський, Народицький, Новоград-Волинський, Овруцький, Олевський, Попільнянський, Пулинський, Радомишльський, Романівський, Ружинський, Хорошівський, Черняхівський, Чуднівський райони.

Разом з тим, відповідно до ЗУ "Про внесення змін до Закону України" Про судоустрій і статус суддів" щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів" від 03 листопада 2020 року №950 - ІХ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" доповнено пунктом 3-1, відповідно до якого до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів, відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17.07.2020 року № 807-1Х, зі змінами згідно із Законом України №1874-ІХ від 16.11.2021 року, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України.

Частиною першою статті 378 ЦПК України передбачено, що судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 статті 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Таким чином спір, що виник між сторонами має предметом встановлення наявності поважних причин для пропуску строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини та має виключну підсудність, дана справа не підсудна Коростенському міськрайонному суду Житомирської області.

У відповідності до ч.9 ст.187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому ст. 31 ЦПК України.

Згідно ст.31,ч.1,п.1 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи вищевикладене, матеріали позовної заяви слід передати до Лугинського районного суду Житомирської області.

Керуючись ст. 31,ч.1,п.1, 187,ч.9 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Справу №279/2065/24 за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Коростенської міської ради, третя особа: Перша Коростенська державна нотаріальна контора Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом передати за підсудністю до Лугинського районного суду Житомирської області (вулиця Карла Маркса, 2а, Лугини, Житомирська область, 11300).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 15-денний строк, який обчислюється з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала не була вручено у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Недашківська Л.А.

Копія згідно з оригіналом