Справа № 405/2371/24
Провадження №2/405/424/24
У Х В А Л А

12 квітня 2024 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., при вирішенні питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 про зняття арешту з нерухомого майна,-

ВСТАНОВИЛА:

Представник позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвокат Нофенко Ю.В. (діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії ВА № 1077470 від 05.04.2024 року) в інтересах позивачів звернулася до Ленінського районного суду м. Кіровограда з позовом, в якому (позові) просить: зняти арешт з 9/25 частки будинку АДРЕСА_1 , накладений на підставі ухвали б/н Нарсуду Ленінського району від 15.11.1991 року, за адр. Книгою, зареєстрований 30.09.2008 року за № 7996453 реєстратором: Кропивницька міська державна нотаріальна контора № 1, шо належав на праві власності ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України, сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Як вбачається з суб`єктного складу сторін позовна заява про зняття арешту з нерухомого майна подана позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

При цьому, статтею 50 ЦПК України визначено, що позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; права і обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Крім того, положеннями пункту 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України 12.06.2009р. №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» визначено, що позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

Тим самим, відзначається, що позивачем ОСОБА_2 , а так само позивачем ОСОБА_1 пред`явлено однорідну позовну вимогу зняття арешту з нерухомого майна, при цьому, кожний із позивачів діє в цивільному процесі самостійно.

Позовна заява повинна відповідати вимогам, зазначеним у ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Зокрема, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Встановлено, що позовна заява подана позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з порушенням вимог зазначеної статті, а саме: судовий збір сплачено позивачами не в повному обсязі, оскільки, як вбачається з квитанції від 07.04.2024 року, тільки позивачем ОСОБА_2 сплачено судовий збір у розмірі 1 211 грн. 20 коп. при пред`явленні позову до суду.

При цьому, згідно з ч. 7 ст. 6 Закону України Про судовий збір у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Крім того, відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року у разі об`єднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК України, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У випадку якщо один із позивачів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених ним вимог. Якщо до суду звертаються кілька позивачів із вимогою немайнового характеру до одного або кількох відповідачів, коли ціна позову відсутня і частину кожного з позивачів у такій ціні визначити неможливо, а предмет позову за вимогами кількох позивачів є одним і тим самим, можлива сплата судового збору одним чи кількома з них у розмірі, передбаченому підпунктом 2 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI. У разі якщо судовий збір підлягає сплаті в мінімальному розмірі, а один із кількох позивачів звільнений від сплати судового збору, інший позивач (позивачі) зобов`язаний сплатити суму судового збору в повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 4, підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений в розмірі 3028 грн. 00 коп., відповідно 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1211 грн. 20 коп.

З огляду на викладене вище, враховуючи, що кожен із позивачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно, а також приймаючи до уваги, що позивачем ОСОБА_2 сплачено судовий збір в розмірі 1211,20 грн., позивачу ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1 211,20 за подання позову з вимогами немайнового характеру, надавши оригінал квитанції про сплату судового збору, або ж надати документи, що підтверджують підстави звільнення її (позивача) від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Окрім того, відповідно до постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном. Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.

В обґрунтування позовних вимог представник позивачів зазначила, що арешт на 9/25 частин будинку АДРЕСА_1 , що належав на праві власності ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , накладений на підставі ухвали б/н Нарсуду Ленінського району від 15.11.1991 року, проте копію вказаної ухвали суду не долучено до матеріалів справи, що унеможливлює встановлення всіх осіб, права яких можуть бути порушені та які мають бути залучені до участі в справі з визначенням їх процесуального статусу, як і не заявлено в порядку ч. 2 ст. 83, ст. 84 ЦПК України клопотання про витребування зазначеної ухвали Нарсуду Ленінського району від 15.11.1991 року (суддя Школяров), реєстратор: Кропивницька міська державна нотаріальна контора № 1, в зв`язку з неможливістю її отримання самостійно позивачами або їх представником.

Крім того, суд зауважує, що відповідно до положень ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

У справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи (ч. 1 ст. 42 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду (ч. 2 ст. 158 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч. 4, 11 ст. 158 ЦПК України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Тобто, положеннями ЦПК України передбачено чіткий алгоритм дій щодо скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою суду про забезпечення позову під час розгляду цивільної справи.

Крім того, суд звертає увагу позивачів, що відповідач є обов`язковим учасником цивільного процесу. Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість, саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір. Крім того, відповідач є тією особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права, тобто, відповідач - це особа, яка порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Частиною 1 статті 1 Закону України «Про нотаріат» встановлено, що нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси) (ч. 2 ст. 1 Закону).

Враховуючи зазначене, при визначенні суб`єктного складу відповідача, позивачам слід враховувати, що у нотаріальної контори у даній справі відсутня юридична зацікавленість у результатах вирішення справи судом і реалізації ухваленого в ній рішення, в зв`язку з чим, позивачам необхідно визначитися з колом учасників справи, зокрема, відповідачів, які повинні приймати участь в даній справі.

Враховуючи, що даний позов подано без додержання вимог, викладених в п. 5 ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 177 ЦПК України, то відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України він підлягає залишенню без руху з наданням позивачам строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення останнім даної ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 177, ч. 1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України,-

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 про зняття арешту з нерухомого майна, - залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачам ухвали.

Запропонувати позивачам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в установлений строк виправити зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки позовної заяви, та, крім того, запропонувати позивачу ОСОБА_1 сплатити судовий збір в розмірі 1 211,20 грн., за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл/Поділ.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37918230; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0011569; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ленінський районний суд м. Кіровограда (назва суду, де розглядається справа), надавши оригінал квитанції про сплату судового збору, або ж надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У випадку, якщо недоліки позовної заяви у встановлений строк не будуть усунуті, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова