Провадження № 2/643/2189/24
УХВАЛА

про залишення позову без руху

19.04.2024 м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Новіченко Н.В., розглянувши

позовну заяву 1. ОСОБА_1

2. ОСОБА_2

3. ОСОБА_3

4. ОСОБА_4

5. ОСОБА_5

до Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради

про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 (далі позивач) звернулися до Московського районного суду м. Харкова з позовом до Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (далі відповідач), відповідно до змісту якої просять суд зобов`язати відповідача здійснити приватизацію квартири АДРЕСА_1 за позивачами відповідно до вимог Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.10.2023 для розгляду вищевказаної позовної заяви визначено суддю ОСОБА_6 .

Ухвалою від 11.10.2023 року Московський районний суд м. Харкова залишив позовну заяву без руху та надав позивачам строк не пізніше 10 днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків шляхом надання до суду доказів на підтвердження сплати судового збору в розмірі 1 073, 60 грн. кожним позивачем окремим платіжним документом.

17.10.2023 року на виконання ухвали вказаної ухвали суду подано заяву про усунення недоліків, до якої додано квитанції про сплату судового збору ОСОБА_5 у розмірі 214, 72 грн., ОСОБА_4 у розмірі 214, 72 грн., ОСОБА_2 у розмірі 214, 72 грн., ОСОБА_3 у розмірі 214, 72 грн., ОСОБА_1 у розмірі 214, 72 грн., а не в розмірі 1 073, 60 грн. кожним позивачем окремим платіжним документом, як було визначено ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 11.10.2023 року.

Ухвалою від 23 жовтня 2023 року Московський районний суд м. Харкова позовну заяву визнав неподаною та повернув позивачам.

02.11.2023 року ОСОБА_1 подано заяву про повернення судового збору.

Ухвалою від 09.11.2023 року Московським районним судом м. Харкова заяву ОСОБА_1 про повернення судового збору задоволено: зобов`язано Управління Державної казначейської служби України у Московському районі м. Харкова Харківської області повернути ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 214 (двісті чотирнадцять) грн. 72 коп., сплачений згідно квитанції № 4070-2328-7930-2083 від 16.10.2023 року

02.11.2023 року ОСОБА_2 не погодившись з ухвалою суду від 23.10.2023 року про повернення позовної заяви подав апеляційну скаргу.

Постановою Харківського апеляційного суду від 19.03.2024 року ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 23.10.2023 року скасовано, а справу направлено до Московського районного суду м. Харкова для продовження розгляду.

Вирішуючи питання про наявність правових підстав для відкриття провадження у справі, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Реалізація особою права на звернення до суду здійснюється шляхом дотримання визначеної процесуальним законом процедури (порядку) захисту порушених прав, яка передбачає виконання чітких та передбачуваних вимог ЦПК України щодо форми, змісту позовної заяви, документів, які додаються до неї.

Вимоги щодо змісту та форми позовних заяв визначені ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

При цьому, якщо подана позовна заява не відповідає таким вимогам, приписами ч. 1 ст. 185 ЦПК України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного ЦПК України.

У даному випадку, подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з посиланням на положення ст. 185 ЦПК України, враховуючи наступне.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовані Законом України «Про судовий збір».

У силу приписів п. п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою позову немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру. Судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову також у разі: подання позову одним позивачем до кількох відповідачів; об`єднання суддею в одне провадження кількох однорідних позовних вимог.

Таким чином, при подачі даного позову необхідно не лише оплатити судовий збір виходячи із ставок заявлених вимог немайнового характеру, встановлених законом, але й при цьому врахувати кількість позивачів та заявлених ними позовних вимог немайнового характеру та долучити оригінали відповідних платіжних документів до позову.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 18.09.2023 у справі № 758/5118/21 також зазначив що необхідність врахування суб`єктного складу правовідносин при визначенні кількості вимог стосується ситуації, коли декілька позивачів пред`являють позов до одного відповідача. У такому випадку кожен із позивачів має сплатити судовий збір у розмірі, встановленому для немайнових вимог, адже відповідно до абзацу 2 частини сьомої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 684, 00 грн.

З матеріалів справи вбачається, що позивачами заявлена одна позовна вимога немайнового характеру, у зв`язку з чим позивачам необхідно було сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру кожним з них окремим платіжним документом у розмірі 1 073, 60 грн.

Разом з цим, в порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивачами при зверненні до суду з даним позовом не було подано доказів на підтвердження сплати судового збору у визначеному чинним законодавством розмірі.

Так, з матеріалів справи вбачається, що на виконання ухвали Московського районного суду м. Харкова від 11.10.2023 позивачами було сплачено судовий збір у розмірі 214, 72 грн. кожним.

При цьому, ухвалою від 09.11.2023 року Московський районний суд м. Харкова повернув позивачу ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 214, 72 грн. за її заявою.

За таких обставин, позивачам слід усунути вказані недоліки та подати до суду доказів на підтвердження сплати судового збору, а саме: ОСОБА_1 1 073, 60 грн.; ОСОБА_2 858, 88 грн.; ОСОБА_3 858, 88 грн.; ОСОБА_4 858, 88 грн.; ОСОБА_5 858, 88 грн., або подати докази, що підтверджують звільнення позивачів від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, згідно з ч. ч. 3, 4 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

24.10.2023 року копія ухвали про повернення позовної заяви разом з оригіналом позовної заяви та доданими до неї документами була повернута представнику позивача - адвокату Ярмаку С.В., що підтверджується наявною в матеріалах справи розпискою про отримання.

Враховуючи викладене, позивачам слід надати суду оригінал позовної заяви з доданими до неї документами.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, оскільки подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачам строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 залишити без руху.

2. Встановити позивачам строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачам спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

а) доказів на підтвердження сплати судового збору, а саме:

- ОСОБА_1 1 073, 60 грн.;

- ОСОБА_2 858, 88 грн.;

- ОСОБА_3 858, 88 грн.;

- ОСОБА_4 858, 88 грн.;

- ОСОБА_5 858, 88 грн.,

або подати докази, що підтверджують звільнення позивачів від сплати судового збору відповідно до закону;

б) оригіналу позовної заяви з доданими до неї документами.

4. Роз`яснити позивачам, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 3 ст. 185 ЦПК України).

5. Відповідно до ст. 261 ЦПК України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і не підлягає оскарженню.

Суддя Н.В. Новіченко