Справа № 572/3707/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 квітня 2024 року Сарненський районний суд Рівненської області

в складі: головуючого судді - ВЕДЯНІНОЇ Т.О.

при секретарі - ШЕВНІ І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сарни справу №572/3707/23 за позовом ОСОБА_1 до СТЕПАНСЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ Сарненського району Рівненської області, третя особа ВАРАСЬКА ДЕРЖАВНА НОТАРІАЛЬНА КОНТОРА про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_2 звернувся до суду із позовною заявою, в якій просить визначити йому додатковий строк, тривалістю у три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до поданої позовної заяви позивачем зазначено, що ОСОБА_3 , яка є його матір`ю, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після смерті матері залишилось спадкове майно будинковолодіння, розташоване у с.Труди Сарненського району Рівненської області, стосовно якого спадкодавця уклала заповіт на користь позивача.

Позивач вказує, що про наявність заповіту дізнався лише у червні 2023 року, через що несвоєчасно звернувся до нотаріальної контори з метою прийняття спадщини. Крім цього, позивач вказує, що єдиним спадкоємцем після смерті матері була дочка ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ОСОБА_2 в обґрунтування заявлених вимог, а саме на підтвердження поважності причин пропуску строку, визначеного законодавством для прийняття спадщини, зазначає, що причинами пропуску строку прийняття спадщини є те, що він взагалі не знав про наявність заповіту, посвідченого на його користь.

Вказані обставини, на думку позивача, є поважними причинами пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, в зв`язку із чим він звернувся із цим позовом до суду.

В судове засідання представник позивача подала письмову заяву, якою підтримав позовні вимоги довірителя в повному обсязі.

Представником відповідача Степанської селищної ради Сарненського району Рівненської області, в особі селищного голови, у судове засідання також подано письмову заяву про розгляд даної справи у відсутності сторони, заперечень щодо позовних вимог ОСОБА_2 відповідач не має, проти задоволення позову не заперечує.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, повідомлявся про час розгляду справи відповідно до вимог закону.

Сторонами заявлено клопотання про розгляд справи у їх відсутності, яке судом задоволено.

Представником позивача заявлено клопотання про витребування у Вараської державної нотаріальної контори Рівненської області спадкову справу №34/2017, заведену після смерті померлої ОСОБА_3 .

Вказане клопотання жодним чином не обгрунтовано, а тому не підлягає до задоволення.

Інших клопотань сторонами заявлено не було.

Правовідносини, з приводу яких виник спір є правовідносинами щодо здійснення прав на спадкування. Вказані правовідносини регулюються нормами ЦК України.

Відповідно до ст.ст.1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Позивач в позовній заяві посилався на наявність у ОСОБА_3 спадкового майна будинковолодіння, розташованого у с.Труди Сарненського району Рівненської області.

Відповідно до довідки №1009 від 26 червня 2023 року, виданої Степанською селищною радою ОСОБА_3 була зареєстрована та проживала до моменту смерті (до 15 жовтня 2005 року) по АДРЕСА_1 , одиноко.

Таким чином, вказане вище майно, згідно із вимогами ст.1218 ЦК України входить до складу спадщини після смерті власника.

Із дослідженої судом копії заповіту, посвідченого секретарем Степанської селищної ради, встановлено, що 08 липня 1999 року ОСОБА_3 на випадок смерті зробила заповідальне розпорядження щодо належного їй будиноковлодіння, розташоване у с.Труди Сарненського району Рівненської області, на користь сина ОСОБА_2 .

Заповідач, ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с.Труди Сарненського району Рівненської області, що доводиться копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 16 грудня 2005 року.

Таким чином, позивач ОСОБА_2 , згідно із вимогами ст.1235 ЦК України є спадкоємцем за заповітом після смерті матері.

Однак, відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Для прийняття спадщини ч.1 ст.1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивач зазначає, що у строк, визначений законодавством, він не подав до нотаріальної контори відповідну заяву про прийняття спадщини за заповітом.

Вказані обставини додатково доводяться Інформаційною довідкою зі спадкового реєстру від 27 червня 2023 року та довідкою №97/01-14 від 18 липня 2023 року, виданої Вараською державною нотаріальною конторою, згідно із якими після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказаною нотаріальною конторою заведено спадкову справу №34/2017, коло спадкоємців складається з ОСОБА_4 (дочка спадкодавці), яка померла, відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 26 листопада 2021 року ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином, судом встановлено, що позивачем не було своєчасно подано заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом статті 1271 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1271 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо : 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Вказана правова позиція висловлена судовою палатою у цивільних справах Верховного суду України, висловленій при розгляді справи № 6-1486цс15.

Крім цього, колегія суддів судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, провадження №61-38298св18 зазначила, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Із змісту позовної заяви судом встановлено, що позивачем не було своєчасно подано заяву про прийняття спадщини після смерті матері, через необізнаність про наявність заповіту.

Однак, позивач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є сином спадкодавця ОСОБА_3 , що встановлено судом із дослідженої під час судового провадження копії свідоцтва про народження (серії НОМЕР_3 від 12 червня 1961 року), відповідно до якого батьками ОСОБА_2 є ОСОБА_3 та ОСОБА_5 .

Отже, згідно із змістом ст.1261 ЦК України , якою визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки, позивач є спадкоємцем першої черги спадкування після смерті матері, а тому, в разі наявності у нього наміру прийняти спадщину, що залишилась після смерті останньої, мав б подати заяву про прийняття спадщини, незалежно від обізнаності про існування заповіту.

Судом також враховано, що позивач жодним чином не обґрунтував із яких джерел та яким чином, в такому випадку, він дізнався про наявність у вказаного в позові заповіту, посвідченого на його користь.

Таким чином, позивачем доведено право на спадкування після смерті матері, яке у нього виникло за заповітом, останній підтвердив наявність спадкового майна, однак, не обґрунтував та не довів наявність поважних причин, які б об`єктивно та непереборно перешкодили йому у поданні заяви про прийняття спадщини після смерті заповідача протягом значного періоду часу, який становить біля 19 років.

З огляду на наведене вище, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_2 є необґрунтованими, а тому не підлягають до задоволення.

На підставі наведеного, ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ :

У задоволенні позову ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (жителя АДРЕСА_2 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 , РНОКПП НОМЕР_5 ) до СТЕПАНСЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ Сарненського району Рівненської області (смт.Степань вул. Майдан Незалежності,1 Сарненського району Рівненської області, ), третя особа ВАРАСЬКА ДЕРЖАВНА НОТАРІАЛЬНА КОНТОРА (м.Вараш м-н Будііельників,4/1 Рівненської області) про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщинипро за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити повністю, за безпідставністю позовних вимог.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з моменту проголошення. У разі оголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя: