Справа № 279/1697/24
провадження № 2/279/1220/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2024 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі :

головуючого судді Коваленко В.П.

секретаря Лепесевицької В.В.

за участю:

заявника ОСОБА_1

представника адвоката Бугайова Д.М. ,

заінтересованої особи ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Коростень Житомирської області цивільну справу №279/1697/24 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - ОСОБА_2 , Коростенський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) , про встановлення факту батьківства , -

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із даною заявою, в якій просить встановити факт батьківства ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 стосовно дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обгрунтування своїх вимог посилається на те, що проживала у цивільному шлюбі із ОСОБА_3 , народила доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запис про батька записаний на підставі ст.135 СК України, фактично ОСОБА_3 визнава своє батьківство, але записати дитину на себе не зміг, так як був призваний до лав ЗСУ. Фактично постійно цікавився станом здоров"я доньки, надавав матеріальну допомогуна її утримання.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 загинув в с. Старомайорське Волноваського району Донецької області. В даний час виникла необхідність оформлення пенсії та інших пільг з приводу втрати батька.

Ухвалою від 05 квітня 2024 року відкрито провадження в даній справі та призначено до розгляду .

В судовому засіданні заявниця підтримала вимоги викладені в заяві, просить їх задовольнити. Зацікавлена особа ОСОБА_2 не заперечила проти задоволення вимог заяви, представник третьої особи надав заяву про розгляд справи без його участі.

Вислухавши пояснення заявниці, свідків, перевіривши матеріали справи, оцінивши всі докази та обставини по справі , суд задовльняє вимог заяви , виходячи з таких підстав.

Судом установлено та стверджується матеріалами справи, що згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 25.10.2022, виданого Коростенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції народилась ОСОБА_4 , про що зроблено відповідний актовий запис №392; батьком дитини зазначений ОСОБА_6 , мати - ОСОБА_1 (а.с.6). Відомості про батька дитини внесені за вказівкою матері .

На даний час дівчинка проживає разом з матір"ю.

Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.

Відповідно до статті 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Згідно частини другої статті 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду.

Відповідно до частини першої статті 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Частиною першою статті 135 СК України передбачено, що при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.

Згідно із частиною четвертою, пунктами 3-5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

З показів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 даних безпосередньо в судовому засіданні видно, що заявниця ОСОБА_1 та ОСОБА_3 проживали у фґактичног шлюбних відносинах, від яких народилась донька ОСОБА_5 ,. ОСОБА_3 допомагав по господарству, надавав матеріальну допомогу, утримував свою цивільну дружину та доньку, купував усі речі необхідні при народженні дитини. Записаний батьком бути не міг, оскільки був призваний до лав Збройних Сил України.

В період служби в Збройних Силах надавав матеріальну допомогу, про що свідчать виписки з банківських рахунків, вів переписку з дружиною.

ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 31 року ОСОБА_3 помер від поранень у селі Старомайорське Волноваського району Донецької області , про що видно із свідоцтва про смерть.

В даний час виникла необхідність отриманя пенсії з приводу втрати годувальника та інших соціальних пільг, а тому заявник вимушена звернутися до суду із даною заявою.

Відповідно до пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 « Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» у разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, або смерті жінки котра вважалась матір`ю останньої, факт їхнього батьківства (материнства) може бути встановлено за рішенням суду в окремому провадженні.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах; заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови ( відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); чинним законодавством не передбаченого іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції цивільного суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Законодавство не передбачає іншого судового порядку підтвердження факту, що має юридичне значення, окрім як розгляд справ про встановлення факту, що має юридичне значення, в порядку цивільного судочинства.

Саме до такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 січня 2024 року у справі №560/17953/21.

У вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду вказала на неефективність підходу до визначення юрисдикції спорів у судовому порядку про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в залежності від їх мети звернення та наявності у заявника певних цивільних прав та обов`язків чи виникнення публічно-правових спорів із суб`єктами владних повноважень, оскільки це не сприятиме належному способу захисту порушеного права заявника, бо призведе до необхідності звертатися в суди різних юрисдикцій з доказуванням одних і тих же обставин, подій та фактів при поданні кожної позовної заяви.

За положеннями статті 134 СК України на підставі заяви осіб, зазначених у статті 126 СК України або рішення суду, орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове свідоцтво про народження.

Відповідно до п.п.20 п.1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні (на

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 263-265,315 ЦПК України , ст.126 СК України , суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт батьківства ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянина УкКраїни, уродженця с. Щербаково Красногвардійського району АР Крим, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Старомайорське Волноваського району Донецької області , стосовно дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Рішення може бути оскаржене безпосердньо до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів після його оголошення.

Суддя В.П. Коваленко