Провадження № 2/161/1216/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2024 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі :

головуючого судді Гриня О. М.,

за участю секретаря судового засідання Жежерун Д. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т АН О В И В:

Позивач ОСОБА_1 через свого представника адвоката Булат Ю. В. звернулася в суд з позовом до відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно.

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_5 . До складу спадкового майна, яке залишилось після смерті ОСОБА_5 входить житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . Матір позивача ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_5 є троє його дітей: дочки ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та син ОСОБА_7 . Після смерті батька позивач та її брат ОСОБА_7 у встановлений законом шестимісячний строк звернулися до приватного нотаріуса із заявами про прийняття спадщини. Таким чином, ОСОБА_1 та ОСОБА_7 є такими, що прийняли спадщину після смерті батька. Їхня сестра ОСОБА_2 із заявою про прийняття спадщини не зверталась, на день смерті батька не проживала з ним, відповідно спадщину не прийняла.

ІНФОРМАЦІЯ_3 брат позивача ОСОБА_7 помер. Спадкоємцями ОСОБА_7 є його дружина та син відповідачі у справі.

17 серпня 2023 року приватний нотаріус Луцького міського нотаріального округу Волинської області Пастухова Н. В. видала позивачу постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відмовивши їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спірний будинок у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове нерухоме майно.

Відсутність у позивача правовстановлюючих документів на спадкове майно зумовлює необхідність звернення до суду з цим позовом, адже належним чином оформити свої спадкові права у позасудовому порядку позивач не може.

На підставі наведеного позивач просить у порядку спадкування за законом визнати за ОСОБА_1 право власності на частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 05 вересня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

23 жовтня 2023 року до суду від представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Мохнюка М. В. надійшов відзив на позовну заяву. Обґрунтовуючи свою позицію, відповідач ОСОБА_3 зазначає, що спадкодавцю ОСОБА_5 (батьку її чоловіка) належить житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 та земельні ділянки з кадастровими номерами :04:000:1029; :04:000:1080. Спадкоємцями ОСОБА_5 є її чоловік та його сестри ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . При цьому ОСОБА_3 вважає, що спадщину після смерті ОСОБА_5 прийняв лише її чоловік ОСОБА_7 , який був зареєстрований та постійно проживав разом з батьками у спірному будинку до дня їхньої смерті та до часу своєї смерті. Водночас ОСОБА_1 не проживала та не була зареєстрована в спірному житловому будинку. Крім того, більшість оригіналів документів покійного ОСОБА_5 зберігались у її чоловіка, в тому числі свідоцтво про право власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 (колишня адреса: АДРЕСА_2 ). На думку відповідача, оскільки в ОСОБА_1 немає правовстановлюючих документів на спірне нерухоме майно, то вона не приймала спадщину після смерті батька. Протягом всього часу після смерті батька комунальні послуги сплачував її чоловік або вона. Позивач отримала відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії через 5 років після смерті батька, що свідчить про пропуск нею строку для прийняття спадщини. Натомість її чоловік прийняв спадщину шляхом спільного проживання зі спадкодавцем, шляхом користування спадковим майном та наявністю оригіналів документів померлого батька. На переконання відповідача, її чоловік ОСОБА_7 успадкував усе майно батька, в тому числі спірний житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 помер. Після смерті чоловіка все його майно успадкувала вона, як його дружина, та їхній син - ОСОБА_4 . Відповідач додає, що вона з сином зареєстровані та постійно проживають у спірному будинку з 1995-1996 року. 25 травня 2021 року вона виготовила новий технічний паспорт на цей будинок і вважає себе з сином його співвласниками після смерті ОСОБА_7 . На підставі наведеного відповідач ОСОБА_3 просить у задоволенні позову відмовити.

Ухвалою суду від 11 березня 2024 року відмовлено в прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 про визнання права власності.

Ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати та занесеною секретарем судового засідання до протоколу підготовчого засідання від 11 березня 2024 року, закінчено підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Булат Ю. В. у судове засідання не з`явилася, попередньо подала суду заяву про розгляд справи без її участі, просить позов задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Мохнюк М. В. у судове засідання не з`явився, заявою від 10 квітня 2024 року просить розгляд справи здійснювати без участі сторони відповідача.

Відповідач ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи.

Третя особа ОСОБА_2 у судове засідання також не з`явилась, заявою від 25 вересня 2023 року повідомляє, що вона спадщину після смерті батька не приймала та на неї не претендує, щодо задоволення цього позову вона не заперечує. У вказаній заяві третя особа також просить здійснювати розгляд справи без її участі.

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши у судовому засіданні матеріали справи, встановивши обставини справи та відповідні їм правовідносини, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд установив, що позивач ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Борохів Ківерцівського району Волинської області, що підтверджується копією її паспорта громадянки України серії НОМЕР_1 (а. с. 7).

З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 01 серпня 1983 року Борохівською сільською радою Ківерцівського району Волинської області, встановлено, що ОСОБА_9 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , її батьками є: батько - ОСОБА_5 та матір ОСОБА_6 (а. с. 9).

Копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 підтверджується, що 17 листопада 1983 року ОСОБА_9 уклала шлюб, в зв`язку з чим змінила прізвище на ОСОБА_10 (а. с. 10).

Суд установив, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , яке повторно видане 20 липня 2023 року Луцьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (а. с. 14).

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

З копії спадкової справи № 41/2017 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , заведеної приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Грушицькою В. В., установлено, що ОСОБА_5 на випадок своєї смерті склав заповіт, яким зробив таке розпорядження: частки у спільній власності земельної ділянки згідно Державного акту ЯЛ № 487886 та Державного акту ЯЛ № 487887, яка знаходиться в АДРЕСА_3 заповів племінниці ОСОБА_8 . Заповіт посвідчено 11 березня 2011 року секретарем Борохівської сільської ради Ківерцівського району Волинської області, заповіт зареєстровано в реєстрі за № 17 (а. с. 57).

Згідно ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ч. 4 ст. 1236 ЦК України чинність заповіту щодо складу спадщини встановлюється на момент відкриття спадщини.

Копією дубліката свідоцтва про право власності на житловий будинок, виданого виконкомом Луцької міської ради 7 листопада 2000 року на підставі рішення виконкому Вересневої селищної ради від 21 лютого 1969 року № 4, підтверджується, що ОСОБА_5 на праві приватної власності належав житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 (а. с. 86).

Таким чином, установлено, що після смерті ОСОБА_5 залишилась частина спадкового майна, яка не охоплена заповітом.

Відповідно до ст. 1245 ЦК України частина спадщини, що не охоплена заповітом, спадкується спадкоємцями за законом на загальних підставах. До числа цих спадкоємців входять також спадкоємці за законом, яким інша частина спадщини була передана за заповітом.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними (ч. 1 ст. 1267 ЦК України).

Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_5 є його діти: син ОСОБА_7 та дочки ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

В частині 1 ст. 1270 ЦК України зазначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Матеріалами спадкової справи, заведеної до майна померлого ОСОБА_5 , підтверджується, що із заявами про прийняття спадщини після смерті батька звернулись ОСОБА_7 (заява про прийняття спадщини від 26 вересня 2017 року) та ОСОБА_1 (заява про прийняття спадщини від 26 вересня 2017 року).

Суд ураховує заяву третьої особи ОСОБА_2 , яка підтвердила, що вона не подавала заяву нотаріусу про прийняття спадщини після смерті батька, а також повідомила про відсутність наміру в подальшому претендувати на свою частку у спадковому майні.

Таким чином, спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_5 , які у встановлений законом шестимісячний строк прийняли спадщину, - ОСОБА_1 та ОСОБА_7 , частки у спадщині яких відповідно до ч. 1 ст. 1267 ЦК України є рівними.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 помер, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 , виданим 24 листопада 2020 року Луцьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) (а. с. 141).

Також установлено, що матір ОСОБА_1 та ОСОБА_7 ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 , яке видане повторно 20 липня 2023 року Луцьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (а. с. 13). Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру спадкова справа після смерті ОСОБА_6 не заводилась (а. с. 160, 161).

З матеріалів спадкової справи № 97/2021, яка заведена Першою Луцькою державною нотаріальною конторою Волинської області, установлено, що спадкоємцями ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , є його дружина ОСОБА_3 та син ОСОБА_4 (а. с. 169-176).

Постановою приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Волинської області Пастухової Н. В. № 338/02-31 від 17 серпня 2023 року позивачу ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_5 у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів про належність спадкодавцю житлового будинку, що розташований по АДРЕСА_1 (а. с. 20).

Згідно постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Таким чином, проаналізувавши зібрані і досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд установив, що позивач ОСОБА_1 має право на спадкування за законом після смерті батька частки спірного житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами.

Суд відхиляє доводи відповідача ОСОБА_3 про те, що позивач пропустила строк прийняття спадщини. Цивільним кодексом України передбачено два способи прийняття спадщини: шляхом постійного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1268 ЦК України) та шляхом подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Дослідженими письмовими доказами достовірно підтверджується факт родинних відносин позивача зі спадкодавцем ОСОБА_5 , позивач у встановлений законом шестимісячний строк прийняла спадщину шляхом подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, спірне нерухоме майно входить до складу спадщини та спадкується за законом, оскільки не охоплене заповітом.

Аргументи відзиву відповідача ОСОБА_3 про те, що позивач не може претендувати на спадкове майно батька, оскільки не проживала та не була зареєстрована в спірному житловому будинку не заслуговують на увагу, адже не спростовують факту прийняття позивачем спадщини у спосіб, передбачений законом. Крім того, доводи відповідача про те, що більшість оригіналів документів покійного ОСОБА_5 зберігались у її чоловіка, у тому числі правовстановлюючий документ на спірний житловий будинок, лише підтверджують об`єктивну неможливість реалізації спадкових прав позивача у позасудовому порядку, що й зумовило потребу позивача звернення до суду з цим позовом.

А тому, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову та визнання права власності за ОСОБА_1 на частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 81, 141, 258, 259, 264, 265, 273, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, ст. ст. 328, 357, 370, 392, 1222, 1225, 1261, 1268, 1269, 1270 Цивільного кодексу України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Волинського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_4 ; РНОКПП НОМЕР_7 );

Відповідач: ОСОБА_3 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП - НОМЕР_8 );

Відповідач: ОСОБА_4 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_9 );

Третя особа: ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_5 ; РНОКПП НОМЕР_10 ).

Дата складення повного рішення суду: 19 квітня 2024 року.

Суддя

Луцького міськрайонного суду О. М. Гринь