Провадження № 2/359/1829/2024
Справа № 359/2913/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 квітня 2024 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Муранова-Лесів І. В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Бориспільський відділ державної виконавчої служби у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ) про зняття арешту,-

встановив:

25.03.2024 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області від ОСОБА_1 надійшла вище зазначена позовна заява, з проханням : зняти арешт з його майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Стаття 13 ЦПК України вказує, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судому передбачених цим Кодексом випадках.

Такий принцип узгоджується з обов`язком позивача, встановленим ст. 175 ЦПК України, зазначити в позовній заяві зміст позовних вимог та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Крім того відповідно до абз. 4 п. 24 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 6 від 07.02.2014 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах» вимоги інших осіб щодо належності їм, а не боржникові майна, на яке накладено арешт, вирішуються шляхом пред`явлення ними відповідно до правил судової юрисдикції позову до боржника та особи, в інтересах якої накладено арешт, про визнання права власності на це майно і зняття з нього арешту. У такому ж порядку розглядаються вимоги осіб, які не є власниками майна, але володіють ним на законних підставах. Орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може бути залученим судом до участі у справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Так, з долучених до позовної заяви документів встановлено, що ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09.11.2005 було забезпечено позов шляхом накладення арешту на майно ОСОБА_1 на суму 60 430 гривень у цивільній справі № 2-320/05 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , Сільськогосподарського ТОВ «ім. Леся Сердюка» про відшкодування майнової та моральної шкоди.

Постановою державного виконавця ДВС у місті Бориспіль та Бориспільському районі від 11.11.2005 з примусового виконання ухвали № 2-320 від 09.11.2005 накладено арешт на все майно, що належить ОСОБА_1 .

В лютому 2006 року (не можливо встановити число, оскільки подано неякісно виготовлену копію постанови) державним виконавцем ДВС у місті Бориспіль та Бориспільському районі ухвалено постанову про закінчення виконавчого провадження з примусового виконання ухвали № 2-320 № 1404 виданого 09.11.2005 Бориспільським міськрайонним судом Київської області про накладення арешту на майно ОСОБА_1 .

Згідно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 20.04.2023 в графі «відомості з єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна», 15.11.2005 реєстратором Бориспільської районної державної нотаріальної контори зареєстроване обтяження на підставі постанови від 11.11.2005 Бориспільського ВДВС на все майно ОСОБА_1 на підставі заявника Бориспільського ВДВС.

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Частиною 2 ст. 158 ЦПК України визначено, що клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

З урахуванням зазначеного, а також вивченням позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175-177 ЦПК України, а саме : не викладені в позовній заяві обставини та не зазначені докази щодо обраного позивачем способу захисту своїх прав про зняття арешту з майна, на яке було накладено арешт на підставі ухвали суду від 09.11.2005 про забезпечення позову, відомості в «Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна» внесені 15.11.2005 реєстратором Бориспільської районної державної нотаріальної контори та зареєстроване таке обтяження на підставі постанови від 11.11.2005 Бориспільського ВДВС.

Крім того позивачем не викладені обставини та не зазначені докази щодо виконання судового рішення від 24.11.2005 ухваленого у цивільній справі № 2-320/2005, в межах якого було накладено арешт на майно.

Також слід зазначити, що відповідно до абз. 2 ч. 2 постанови N 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" від 03.06.2016 передбачено, що відповідачами в справі за позовною заявою про зняття арешту з майна є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.

Таким чином, позивачу, з урахуванням обставин якими він обґрунтовує позовні вимоги, слід уточнити та конкретизувати зміст позовних вимог із зазначенням належних відповідачів та третіх осіб по справі.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При таких недоліках вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху та надати строк для усунення вище зазначених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України,

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 до Бориспільський відділ державної виконавчої служби у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ) про зняття арешту залишити без руху та надати строк 10 ( десять) днів з дня отримання позивачем копії ухвали для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

У разі не усунення зазначених недоліків, позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачу.

Ухвала самостійному апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Муранова-Лесів