Справа № 686/6640/24
Провадження № 2/686/3099/24
УХВАЛА

05 квітня 2024 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Колієв С.А. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна в натурі, що перебуває у спільній частковій власності,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ майна в натурі, що перебуває у спільній частковій власності.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у стаття цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою суду від 28.03.2024 року позовну заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення виявлених недоліків зазначення ціни позову та сплати судового збору, відповідно до такої ціни позову.

04.04.2024 року на адресу суду надійшла заява від позивача, в якій остання просить звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на її неспроможність сплатити судовий збір у зв`язку із скрутним матеріальним становищем.

Щодо клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору суд зазначає наступне.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється ст. 8 Закону України «Про судовий збір» із змінами внесеними Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22.05.2015 року, що набрав чинності 01.09.2015 року. А саме: враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зазначене положення закону кореспондується з приписами ч. 1 ст. 82 ЦПК України, а саме: суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом.

Разом з тим, у відповідності до правової позиції, викладеної у постанові у п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014р. "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Між тим, з урахуванням дії принципу змагальності, питання щодо звільнення від сплати судового збору вправі поставити перед судом позивач шляхом подання відповідного обґрунтованого клопотання, у якому повинно бути наведено обставини, котрі свідчать про незадовільне скрутне матеріальне становище особи, та подати суду відповідні докази. Такими доказами можуть бути, зокрема, документи про рівень доходу позивача, документи про заборгованість за комунальні послуги, документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження, відомості про відсутність рухомого чи нерухомого майна, від яких позивач може отримувати доходи, тощо.

Із представлених позивачем матеріалів встановлено, що остання є пенсіонером та отримує стабільний дохід. Сам по собі факт перевищення суми судового збору 5% річного доходу заявника не є підставою для звільнення її від сплати судового збору.

За таких обставин у задоволенні поданого позивачем клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Таким чином, з урахуванням ціни позову (715 992,00 гривень) позивачу слід сплатити судовий збір у сумі 7 159,92 гривень та надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору у вказаному розмірі.

На підставі наведеного та керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

постановив:

У задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна в натурі, що перебуває у спільній частковій власності залишити без руху та надати позивачу строк 10 днів з дня отримання нею даної ухвали для усунення вищевказаних недоліків сплати судового збору у сумі 7 159,92 гривень.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення нею вказаних недоліків у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: