У Х В А Л А

Іменем України

20 травня 2024 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді: Сенюти В.О. ,

при секретарі: Солонюк К.Г.

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1

третьої особи - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву представника відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - адвоката Галич Олександра Миколайовича про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 18 лютого 2020 року у цивільній справі №754/14206/19 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

Представник відповідачів - адвокат Галич О.М. звернувся до Деснянського районного суду міста Києва із заявою про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 18.02.2020.

Подану заяву обґрунтовує тим, що відповідач ОСОБА_4 на початку квітня 2024 року виявив відсутність інформації в додатку «Дія» щодо його місця реєстрації. 03.04.2024 представник відповідачів звернувся до суду із заявою про отримання копії заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 18.02.2020. Письмові матеріали справи не містять доказів отримання відповідачами рішення суду раніше, ніж отримав їх представник - 08.04.2020. Позивач навмисно не вказала жодної інформації про засоби зв`язку з відповідачами. У спірній квартирі зареєстровано 12 осіб. Враховуючи таку кількість людей, мати відповідача з сестрою - позивачкою домовилися про окреме проживання у сусідньому будинку чоловіка, оскільки останній має власне житло. З 2008 року ОСОБА_4 його сестра, мати та батько почали проживати окремо. Проживаючи окремо постійно цікавилися квартирою, надавали частину грошових коштів на ремонт. У 2021 році батьки ОСОБА_4 поїхали на тривалий час за кордон, однак не полишали участі в утриманні квартири. На підтвердження факту відсутності відповідачів у квартирі стороною позивача надано акти, за підписами сусідів, однак, сусіди не можуть достеменно встановити та підтвердити причини відсутності відповідачів у спірній квартирі. Відповідачі дійсно не проживали у спірній квартири з причин, що не залежали від них. Відповідачі не втрачали інтерес до спірного житла.

Представник позивача подав заперечення на заяву про перегляд заочного рішення. Вважає заяву необ`єктивною, а викладені обставини не відповідають дійсності. З 1984 року в спірній квартирі проживали ОСОБА_5 разом із своєю сім`єю, батьками та її сестрою. в липні 2015 року батьки переїхали проживати в с. Красинівку Чернігівської області, а ОСОБА_5 , її чоловік та троє осіб залишилися проживати в квартирі. Фактично ОСОБА_3 із сином перейшла проживати до свого чоловіка в 2002 році і більше в спірній квартирі не проживала, адресу свого місця знаходження не повідомляла. Акти про не проживання ОСОБА_3 в спірній квартирі складені за останні пів року - 2019 р. ОСОБА_3 квартирою не цікавилася, кошти на утримання квартири не надавала, має ключи від квартири. Речі останньої в квартирі відсутні.

В судовому засіданні представник позивача заперечував щодо задоволення заяви про перегляд заочного рішення, з підстав викладених у запереченнях.

Третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_2 проти задоволення заяви заперечував.

Відповідачі та представник відповідачів - адвокат Галич О.М. в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду заяви повідомлені належним чином, про що свідчить розписка (а.с.109).

Згідно ч. 1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Вислухавши вступне слово представника позивача, третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ОСОБА_2 щодо заяви про перегляд заочного рішення, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Отже, правовий аналіз ст.288 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Судом встановлено, що 18.02.2020 у справі № 754/14206/19 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_2 про визнання осіб, такими, що втратили право користування жилим приміщенням ухвалено заочне рішення. Визнано ОСОБА_3 , ОСОБА_4 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 , стягнуто судовий збір по 384,20 грн.

Відповідно до письмових матеріалів справи, відповідачі повідомлялись про розгляд справи за адресою їх реєстрації, однак конверти повертались із відмітками «за закінченням терміну зберігання».

Конверти із заочним рішенням Деснянського районного суду міста Киває від 18.02.2020, направлені за адресою реєстрації відповідачів, повернулися на адресу суду із відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Представник відповідачів до заяви про перегляд заочного рішення долучив копію військового квитка на ім`я ОСОБА_4 , копію закордонного паспорту на ім`я ОСОБА_4 із відмітками перетинання державного кордону та копію закордонного паспорту на ім`я ОСОБА_3 .

Разом з тим, суд приходить до висновку, що докази на які посилається представник відповідачів не мають істотного значення для правильного вирішення справи, враховуючи період подій вказаних позивачем у позовній заяві.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, то за відсутності зазначених обставин у їх сукупності у суду відсутні правові підстави для скасування заочного рішення. За таких обставин суд приходить до висновку про залишення заяви без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 287-288 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - адвоката Галич Олександра Миколайовича про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 18 лютого 2020 року у цивільній справі №754/14206/19 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено - 22.05.2024.

Суддя В.О.Сенюта