Справа № 242/3529/20
Провадження № 2-п/242/8/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2024 року Селидівський міський суду Донецької області в особі головуючого судді Черкова В.Г., при секретарі Гандзюк К.С., за участю представника заявника ОСОБА_1 , представника позивачів ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 , в інтересах якої діє адвокат Майоров Сергій Володимирович, про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в інтересах яких діє адвокат Косенок Олександр Михайлович, до ОСОБА_3 , Міністерства оборони України, Моторного (транспортного) страхового бюро України про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Селидівського міського суду від 14.03.2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в інтересах яких діє адвокат Косенок Олександр Михайлович, до ОСОБА_3 , Міністерства оборони України, Моторного (транспортного) страхового бюро України про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди, задоволено частково.

20.03.2024 року представник відповідача звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що відповідач ОСОБА_3 , військовослужбовець ЗСУ ВЧ № НОМЕР_1 дізнався про заочне рішення, тільки 06.03.2024 року від виконавчої служби. 09.03.2024 року через «Електронний суд» було направлено заяву про ознайомлення з матеріалами справи. 18.03.2024 року було отримало повний доступ до повного тексту зазначеного заочного рішення. Відповідач про призначені судові засідання дізнався лише після ознайомлення зі справою. Таким чином, він не міг з`явитись по незалежним від нього причинам, тому що перебуває на службі в ЗСУ під час дії воєнного стану та не знав про час та місце їх проведення. Повісток не отримував, оскільки вони були направлені за адресою АДРЕСА_1 . Крім того, відповідач ОСОБА_3 на момент ДТП був військовослужбовцем ВЧ № НОМЕР_2 та за вказаною адресою у повістках не проживає, та відповідно військова частина НОМЕР_2 не отримувала повісток про виклик ОСОБА_3 до суду. Таким чином, відповідач ОСОБА_3 був позбавлений можливості знати про час і місце розгляду справи, тому що не був повідомлений належним чином. Також зазначено, що відповідач ОСОБА_3 не є належним відповідачем у справі за вищевказаним позовом, тому як на момент ДТП, тобто заподіяння механічних пошкоджень майну позивача, виконував службові обов`язки, в якості водія службового автомобіля "HYUNDAI GALLOPER" державний номер на чорному фоні НОМЕР_3 , що перебуває в оперативному управлінні військової частини ЗСУ № НОМЕР_2 . Вказаний факт був встановлений під час розгляду справи про адміністративне правопорушення №242/365/19 та цивільної справи № 242/3529/20, за інформацією Міністерства оборони України. Крім того, військова частина НОМЕР_2 ( НОМЕР_4 окремий мотопіхотний батальйон (військова частина НОМЕР_2 ), код ЄДРПОУ НОМЕР_5 , є юридичною особою, однак у вказаній справі не була залучена в якості відповідача. Враховуючи вищевикладене, просить поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Селидівського міського суду Донецької області від 14.03.2024 р., яке ухвалене по справі за позовом про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок спричинення ДТП; переглянути заочне рішення Селидівського міського суду Донецької області від 14.03.2024року по справі № 242/3529/20 за позовною заявою ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , Міністерства оборони України, Моторного (транспортного) страхового бюро України про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок ДТП; скасувати заочне рішення Селидівського міського суду Донецької області від 14.03.2024року по справі № 242/3529/20 за позовною заявою ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , Міністерства оборони України, Моторного (транспортного) страхового бюро України про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок ДТП та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

Ухвалою від 26.03.2024 року прийнято до провадження заяву та призначено до розгляду.

Ухвалою суду від 09.04.2024 року клопотання задоволено, слухання справи відкладено.

Представник заявника в судовому засіданні підтримав заяву, надав аналогічні пояснення викладені в заяві, просить суд її задовольнити.

Представник позивачів в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви, пославшись на обставини, викладені в письмових запереченнях, в яких зазначив, що відповідач ОСОБА_3 сам повідомив суд та позивача про свою адресу при розгляді справи про адміністративне правопорушення а саме: АДРЕСА_1 . Ця адреса була зазначена відповідачем в протоколі про адміністративне правопорушення та при наданні пояснень щодо ДТП. Саме на цю адресу надсилались повістки про виклик до суду та інші матеріали. Крім того, до теперішнього часу відповідач ОСОБА_3 користується мобільним телефоном НОМЕР_6 . Окрім паперових повісток, ОСОБА_3 на протязі всього часу розгляду справи, що тривало півтори роки, повідомлявся на вказаний телефон СМС повідомленням про що є інформація в матеріалах справи з фіксацією факту вручення повідомлення. Так перед останніми двома засіданнями 30 листопада 2021 року ОСОБА_3 повідомлявся про засідання, призначене на 25.01.2022 року, а 25 січня 2022 року про судове засідання, призначене на 14.03.2022 року. Суд визнав можливим розглянути позов без участі відповідача який неодноразово був належним чином повідомлений про судові засідання. Слід зазначити, що дізнавшись про стягнення стягнутих за рішенням суду грошей, ОСОБА_6 одразу звернувся до адвоката, який представляв його інтереси при розгляді справи про адміністративне правопорушення та був обізнаний про обставини ДТП. І в той же час, отримуючи СМС повістки про виклик до суду в яких зазначалась інформація про справу, яка розглядалась в Селидівському міському суді, ігнорував виклики, зловживаючи своїми процесуальними правами, умисно ухиляючись від цивільної відповідальності. Таким чином, вищевикладене свідчить про наявність підстав для відмови в задоволенні заяви про скасування заочного рішення.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, вивчивши матеріали справи, враховуючи надані сторонами пояснення, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Як вбачається з матеріалів справи, судом встановлено, що на запити суду було надані відповіді про місце реєстрації ОСОБА_3 , де зазначено, що останній з 09.06.2020 року зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 . Крім того, в позовній заяві зазначена адреса мешкання відповідача АДРЕСА_1 , яку зазначив ОСОБА_3 в протоколі про адміністративне правопорушення.

Судові повістки про виклик відповідача ОСОБА_3 в судові засідання спрямовувалися за вищезазначеними адресами, в передбаченому Законом порядку, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Також відповідач неодноразово викликався в судове засідання, шляхом надіслання СМС-повідомлення про виклик до суду на дати судових засідань, які були отримані відповідачем згідно довідок про доставку СМС-повідомлень. Номер телефону, за яким було викликано відповідача в судові засідання, співпадає з номером телефону, який відповідач вказав в заяві про перегляд заочного рішення суду. Крім того, в судові засідання відповідач викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. У відповідності вимогам ст. 128 ЦПК України з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

З огляду на вищезазначене, враховуючи положення ст.ст. 128, 130 ЦПК України, відповідач ОСОБА_3 не з`являвся в судові засідання та не повідомляв про причини своєї неявки, а також не подав відзив на позовну заяву без поважних причин.

Суд звертає увагу, що відповідач звертаючись із заявою про поновлення процесуального строку на перегляд заочного рішення суду, не надав належних та допустимих доказів на спростування твердження суду щодо належного повідомлення, про час та місце розгляду справи, а також на підтвердження того, що він дізнався про рішення суду лише 06.03.2021 року від працівників виконавчої служби.

За змістом рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 у справі№1-9/2011 вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі; Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" визначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, суд звертає особливу увагу, що несвоєчасне отримання копії судового рішення саме по собі не може бути визнано поважною причиною пропуску строку. Визнати поважною причиною можливо лише в сукупності з іншими обставинами, обумовленими поважністю, з огляду на які цей строк було пропущено.

Відповідач ОСОБА_3 не був позбавлений можливості реалізувати своє право на доступ до судових рішень через Єдиний державний реєстр судових рішень шляхом пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їх частин (Аналогічна правова позиція була викладена у рішенні Верховного Суду України від 24 лютого 2017 р. у справі № 5-45кз17) із дотриманням строків, встановлених Законом для подання до суду заяви про перегляд заочного рішення суду.

Згідно висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 09.11.2021 у справі 214/5505/16, питання про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду підлягає вирішенню під час розгляду цієї заяви по суті.

Визначений у статті 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний як до розгляду суті цієї заяви, так і до розгляду на предмет дотримання строку її подання. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (речення перше частини третьої статті 287 ЦПК України).

У разі відмови у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, суд з цієї причини відмовляє у задоволенні такої заяви про перегляд. Тоді відповідач, який її подав, може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску строку на подання заяви про перегляд цього рішення.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Цивільним процесуальним кодексом певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Дотримання строків є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

Поновлення процесуального строку за підстав, які не видаються переконливими, може порушити принцип юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України").

З наданих до суду матеріалів та обґрунтувань заяви про поновлення процесуального строку не убачається будь-яких поважних причин, які б стали підставою для поновлення пропущеного відповідачем строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що в задоволенні заяви про поновлення строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду слід відмовити.

Так, процесуальний закон не передбачає, що суд, розглянувши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення (зокрема на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), може вчинити інші дії, ніж передбачені у ч.3 ст. 287 ЦПК України. Тому у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (ч.4 ст. 287 ЦПК України).

З урахуванням викладеного, оцінюючі зібрані по справі докази, суд вважає, що відсутні правові підстави для поновлення відповідачу строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, що є підставою для залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

В даному випадку права відповідача жодним чином не порушуються, оскільки він має право оскаржити дане заочне рішення в апеляційному порядку.

Керуючись ст.287,288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволені заяви ОСОБА_3 , в інтересах якої діє адвокат Майоров Сергій Володимирович про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 242/3529/20 - відмовити.

Заяву ОСОБА_3 , в інтересах якої діє адвокат Майоров Сергій Володимирович, про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в інтересах яких діє адвокат Косенок Олександр Михайлович, до ОСОБА_3 , Міністерства оборони України, Моторного (транспортного) страхового бюро України про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди - залишити без задоволення.

Роз`яснити, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя