ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 756/6378/22
провадження № 2/753/1169/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2024 року Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючої судді Шаповалової К.В.

за участю секретаря судового засідання Давидюк В.О., Москаленко А.П.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Кирищука В.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 5а, в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" про скасування рішення засідання комісії по розгляду акту про порушення,

В С Т А Н О В И В:

15 серпня 2022 року до Оболонського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" про скасування рішення засідання комісії по розгляду акту про порушення.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що 23 липня 2021 року працівниками ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" було складено акт про порушення № 04924, згідно з яким ОСОБА_3 було інкриміновано порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312. 08 вересня 2021 року відбулося засідання комісії по розгляду зазначеного акту про порушення, яке відбулося за відсутності ОСОБА_3 . За рішенням комісії ОСОБА_3 було нараховано 89 942,35 грн. коштів, як таких, що підлягають сплаті за недораховану електроенергію, що утворилася у зв`язку із порушенням правил. Зважаючи на те, що позивач категорично не погоджується із законністю прийнятого рішення, він просить суд скасувати рішення комісії по розгляду акту про порушення №04924 від 23 липня 2021 року, оформленого протоколом №1363 від 08 вересня 2021 року.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 22 серпня 2022 року зазначена справа була передана до Дарницького районного суду м. Києва за підсудністю.

03 жовтня 2022 року дана цивільна справа надійшла до Дарницького районного суду м. Києва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 жовтня 2022 року цивільну справу № 756/6378/22 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 05 жовтня 2022 року.

Ухвалою суду від 11 жовтня 2022 року відкрито провадження у справі та вирішено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання.

Підготовче засідання призначене на 15 листопада 2022 року було відкладено на 23 грудня 2022 року на 12:30 год. у зв`язку з неявкою позивача чи його представника.

18 листопада 2022 року до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 55252), відповідно до якого відповідач просить суд відмовити позивачу у задоволенні позовної заяви.

Підготовче засідання призначене на 23 грудня 2022 року було відкладено на 28 лютого 2023 року на 11:30 год. для надання позивачу часу для підготовки та подання відповіді на відзив.

02 січня 2023 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив (вх. № 79).

Ухвалою суду від 28 лютого 2023 року було задоволення клопотання позивача про витребування від ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" оригіналу акту № 1355 технічної перевірки та/або опломбування засобів обліку електричної енергії до 1000В від 20 лютого 2018 року та зобов`язано надати його суду у наступне підготовче засідання 12 квітня 2023 року.

У підготовчому засідання 12 квітня 2023 року позивачем та його представником було підтримано клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи, яке було заявлене у прохальній частині позовної заяви. Клопотання мотивоване тим, що акт технічної перевірки та опломбування засобів обліку електричної енергії від 20 лютого 2018 року № 1355, яким позивачу нібито було передано на зберігання засоби вимірювальної техніки та пломби, позивачем не підписувався і для з`ясування справжності підпису позивача на ньому потрібні спеціальні знання.

Представником позивача було подано до суду документи зі зразками підпису позивача, окрім того, судом було відібрано у позивача експериментальні зразки почерку на лінованих та нелінованих аркушах. Підготовче засідання було відкладено на 21 квітня 2023 року на 10:30 год для надання можливості представнику відповідача визначитись із колом запитань експерту та запропонувати свою експертну установу з обґрунтування непогодження із експертною установою, визначеною позивачем та його представником.

20 квітня 2023 року від представника відповідача до суду надійшло клопотання, в якому викладено заперечення проти призначення експертизи у справі, а також запропоновано, у випадку задоволення клопотання представника позивача, свою експертну установу ТОВ "Незалежний інститут судових ексепртиз" та надано докази проведення почеркознавчих експертиз вказаним товариством.

У підготовчому засіданні 21 квітня 2023 року представником позивача було підтримано клопотання про призначення почеркознавчої експертизи та направлення матеріалів справи до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, викладено заперечення щодо призначення експертною установою ТОВ "Незалежний інститут судових експертиз".

Крім того, у підготовчому засіданні представником позивача заявлено клопотання про долучення до матеріалів для проведення експертизи оригіналів договорів купівлі-продажу нежилих приміщень від 2017 року та купівлі-продажу від 2015 року, які підписані, зокрема, позивачем у справі.

Ухвалою суду від 21 квітня 2023 року провадження у даній цивільній справі було зупинено на час проведення почеркознавчої експертизи.

05 грудня 2023 року від експертної установи на адресу суду надійшов висновок за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи № 17107/17108/23-32 від 27 листопада 2023 року, та повернуто матеріали цивільної справи № 756/6378/22.

У період з 4 по 8 грудня 2023 року суддя перебувала у відрядженні відповідно до наказу від 29 листопада 2023 року.

Ухвалою суду від 14 грудня 2023 року було поновлено провадження у справі та призначено її до розгляду у підготовче засідання на 30 січня 2024 року на 14:30 год.

Підготовче засідання призначене на 30 січня 2024 року було відкладено на 29 лютого 2024 року на 14:30 год. у зв`язку з неявкою представника позивача.

Ухвалою суду від 29 лютого 2024 року закрито підготовче провадження у справі та розпочато розгляд справи по суті.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити в повному обсязі, зазначив, що позивач не підписував акт про передання йому на зберігання пломби, якими були опломбовуваний лічильник та дверці шафи обліку, що підтверджується висновком судової почеркознавчої експертизи, а отже він не повинен нести відповідальність за їх зрив. Представники відповідача незаконно та безпідставно опломбували дверці шафи, що обмежило споживачу доступ до автомата та можливість самостійно включити світло, після аварійного відключення.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, зазначив, що опломбування дверей шафи обліку відповідає приписам ПРРЕЕ та Кодексу комерційного обліку електричної енергії, а також Правилам улаштування електроустановок. Зазначив, що не дивлячись на те, що позивач акт опломбування не підписував, він знав, про наявність пломб та не заперечував факт зриву однієї з пломб, що зокрема підтверджується його особистим написом на акті про усунення порушень ПРРЕЕ від 23 липня 2021 року № 0492 та актом технічної перевірки та/або опломбування вузла обліку електричної енергії від 23 липня 2021 року № ТПД 003500. Крім того, факт наявності пломба підтверджується письмовим зверненням позивача, в якому він сам зазначає про наявність пломби № с41471748, яку він зірвав. Зауважив, що споживач несе відповідальність за технічний стан, обслуговування, зберігання та експлуатацію електрообладнання, що перебуває на його балансі, а тому представниками відповідача правомірно був складений акт про порушення та притягнуто споживача до відповідальності через зрив пломби шляхом донарахування позивачу обсягу необлікованої електричної енергії на суму 89942,35 грн.

У судому засіданні було оголошено перерву до 8 квітня 2024 року.

У судовому засіданні 8 квітня 2024 року представником відповідача надано додаткові пояснення щодо предмету спору та було заслухано виступи представників сторін у судових дебатах.

Суд, проаналізувавши обставини справи у їх сукупності, дослідивши додані до матеріалів справи докази, заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача доходить наступного висновку.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_3 є власником нежитлових приміщень № 1,2, веранда, 50% лоджія (групи приміщень № 533)- творча майстерня в літері А за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 7).

22 січня 2016 року між ОСОБА_3 та ПАТ «Київенерго» був укладений договір про постачання електричної енергії № 63130 (а.с. 8), відповідно до якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача за об`єктами споживача, згідно умов цього договору та додатків до нього, що є невід`ємною частиною, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно умов цього договору та додатків до нього.

Відповідно до додатків 4а до договору від 22 січня 2016 року перелік об`єктів споживача ОСОБА_3 : творча майстерня, АДРЕСА_1 , встановлено лічильник № 0012433 тип НІК 2303 АП2 1140 5(60)А ІІІ-2011, та лічильник № 9028687 тип НІК 2303 АRР6.1000 МС.11.

Додатком 6 до договору є акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін, до якого долучена схема електроустановки та точки розподілу мереж.

Вказаний договір та додатки до нього підписані позивачем та представником ПАТ «Київенерго» без будь-яких заперечень.

20 лютого 2018 року представниками ПАТ «Київенерго» був складений акт № 1355 технічної перевірки та/або опломбування засобів обліку електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 споживач ОСОБА_3 .

Відповідно до вказаного акту зазначено, що встановлений електролічильник НІК 2303 АRР6, № 9028687, пломба повірки 2018/ІК, пломба заводу виробника (ОТК) НІК 102; 1449522. В пункті 3 акту зазначено, що електролічильник встановлений у шафі обліку, шафа опломбована.

Крім того, у вказаному акті зазначено про наявність пломбування вузла обліку: клема кришки лічильника електроенергії № 9028687, № пломби с41471746, оптопорт № пломби с41471747, двері шафи обліку № пломби с41471748.

На цьому акті містить підпис представника ПАТ «Київенерго» та в графі представник споживача зазначено прізвище « ОСОБА_3 » та містить підпис.

Відповідно до висновку експертів за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи від 27 листопада 2023 року підпис від імені ОСОБА_3 у графі «представник споживача» в акту № 1355 від 20 лютого 2018 року виконаний не ОСОБА_3 , а іншою особою (а.с. 181-188).

З 1 січня 2019 року розподіл електричної енергії на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 здійснюється на підставі договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, до умов якого приєднано позивача згідно пункту 4 Постанови НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, на умовах договору про постачання електричної енергії з особовим рахунком НОМЕР_1 .

23 липня 2021 року представниками ПрАТ ДТЕК «Київські електромережі», яке є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», в частині прав та обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії (електричними (локальними) мережами, в тому числі і в частині використання ліцензії та тарифів виданих та встановлених для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», був складений акт про порушення № 04924, за яким було встановлено при перевірці за адресою: АДРЕСА_1 порушення п. 2.3.2, 2.3.5, 5.5.5 ПРРЕЕ, п. 5.16.11, 5.16.18 5.16.19 6.4.2 ККО, що відповідає порушенню п 8.4.2 ПРРЕЕ-порушення цілісності і пломбувального матеріалу, на якому була встановлена пломба на дверцятах шафи обліку (зрив пломби № 41471748) та відсутність пломби 41471747, яка згідно з актом збереження пломб була встановлена на оптопорті лічильника (а.с. 98-105).

Вказаний акт був підписаний представником відповідача, позивач ОСОБА_3 відмовився від підпису, про що здійснено відповідний запис на цьому акті.

До акту була долучена також фотофіксація лічильників, шафи обліку, де знаходиться лічильники, наявні пломби на лічильнику та зірвана пломба.

23 липня 2021 року був також складений акт про усунення порушення ПРРЕЕ, відповідно до якого виконано технічну перевірку та опломбування вузла обліку. Вказаний акт підписаний представниками відповідача, позивач ОСОБА_3 відмовився від підпису, про що здійснено відповідний запис на цьому акті (а.с. 107).

Крім того, 23 липня 2021 року був складений акт № ТПД 003500 технічної перевірки та/або опломбування вузла обліку електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , споживач ОСОБА_3 , в якому зазначені паспортні та експлуатаційні дані електролічильника, а також відомості про опломбування вузла обліку. Вказаний акт підписаний представником відповідача та позивачем ОСОБА_3 .

Поряд з цим, на вказаному акті позивач зазначив: «пломбу № с41471747- не знімав, не бачив. Пломба № с41471748 зірвана у зв`язку з відсутністю доступу до пакетів (неправильне встановлення пломби)» (а.с. 108-109).

29 липня 2021 року на адресу позивача був надісланий акт про порушення № 04924 від 23 липня 2021 року та повідомлено про засідання комісії з розгляду вказаного акту 8 вересня 2021 року (а.с. 110-112).

8 вересня 2021 року було проведено засідання комісії по розгляду акту № 04924 та було прийнято рішення: провести нарахування обсягу і вартості електроенергії згідно з пунктом 8.4.10 та за формулою 4, визначеного главою 8.4 розділу 8 Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Відповідно до проведеного комісією розрахунку до сплати підлягає 89942,35 грн. за недовраховану електроенергію.

Копія протоколу, квитанції та розрахунку була надіслана позивачу 9 вересня 2021 року (а.с. 117).

22 вересня 2021 року ОСОБА_3 надіслав на адресу відповідача звернення, в якому, зокрема зазначив, що пломба № с41471748 була встановлена на дверцях щитка, таким чином, що це перекривало доступ до пакетів. 22 червня 2021 року внаслідок «скачка» напруги, спрацював автомат і в приміщенні відключилось світло, а щоб увімкнути пакет йому (у листі вказано «їм») довелось зрізати пломбу, оскільки вони не могли чекати тиждень, допоки приїде співробітник відповідача. Також зазначив, що при встановлені пломби працівник порушив правила встановлення. Щодо пломби № с41471747 вказав, що її не було та її наявність не впливає на облік та споживання електроенергії (а.с. 118).

1 листопада 2021 року представником відповідача позивачу було надано відповідь на звернення, в якій зокрема зазначені пункти ПРРЕЕ, в яких зазначені обов`язки щодо збереження цілісності засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб, а також вказано про відповідальність та порушення цілісності пломб. Крім того, зазначено, що споживач при виявлені пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб, не звертався до оператора системи з відповідними письмовими повідомленнями.

За приписами ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (стаття 5 ЦПК України).

Відповідно до ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання (ст.714 ЦК України).

Відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом (ст.77 Закону). Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема згідно п.4 ч.2 цієї статті: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії станом на виникнення заборгованості регулювалися Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 (далі Правила) і Методикою визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 за № 562.

Згідно підпунктів 5, 6, 8 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Правилами також передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача (пункт 8.2.5 Правил).

Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному Правилами, в тому числі у разі виявлення пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії) (пункт 8.4.2. підпункт 2 Правил).

Поняття вузол обліку електричної енергії визначено підпунктом 14 пункту 1.2.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №311, згідно якого вузол обліку це сукупність обладнання та засобів вимірювальної техніки, змонтованих та з`єднаних між собою за встановленою схемою для забезпечення вимірювання та обліку електричної енергії в заданій точці вимірювання; засоби вимірювальної техніки (ЗВТ) це засоби вимірювань, вимірювальні системи та будь-які частини засобів вимірювань або вимірювальних систем, якщо ці частини можуть бути об`єктом спеціальних вимог та окремого оцінювання відповідності (пп. 19 п. 1.2.1 Кодексу); засоби комерційного обліку електричної енергії (ЗКО) це узагальнена назва засобів, що використовуються для здійснення комерційного обліку електричної енергії (ЗВТ, допоміжне обладнання, засоби та системи збору та обробки результатів вимірювання, формування, збереження та передачі даних комерційного обліку та керування даними тощо) відповідно до цього Кодексу (пп. 20 п. 1.2.1 Кодексу).

Пунктами 5.16.1.-5.16.3 Кодексу комерційного обліку електричної енергії визначено, що з метою запобігання несанкціонованому втручанню та доступу до елементів або функції настроювання ЗВТ у складі вузла обліку за результатами технічної перевірки такі ЗВТ та вузол обліку пломбують. Лічильники мають бути опломбовані на затискній клемній кришці пломбою оператора системи. Пломби з тавром оператора системи мають бути встановлені також (за можливості) на кришках, боксах та інших пристроях вузла обліку та дооблікових колах, які закривають: первинні та вторинні (після вимірювальних трансформаторів) дооблікові кола живлення ЗВТ; кришки важелів та кнопок управління комутаційних апаратів і захисних автоматичних вимикачів, встановлених у колах вимірювальних трансформаторів; двері комірок вимірювальних трансформаторів напруги; клемні кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, апаратних інтерфейсах зв`язку ЗВТ; клемні кришки, встановлені у дооблікових силових колах комутаційних апаратів та захисних автоматичних вимикачів; відкриті дооблікові силові кола живлення; усі інші місця доступу до сигнальних і відкритих дооблікових струмоведучих частин.

Згідно Правил улаштування електроустановок, затверджених Наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 21.07.2017 року № 476, лічильники потрібно встановлювати в шафах, камерах комплектних розподільчих пристроїв, на панелях щитах, у нішах, на стінах, які мають жорстку конструкцію (п. 1.5.29 Правил).

Пункт 1.5.30 вказаних правил визначає, що для розрахункових лічильників, установлювальних на будівельних конструкціях і панелях потрібно передбачити шафу (оболонку) відповідного кліматичного виконання або нішу з дверцятами. Конструкція дверцят має забезпечити можливість їх пломбування, зняття показів лічильника та увімкнення/вимкнення захисного апарату (за наявності) або контроль цілісності запобіжників (у разі їх встановлення) без відкривання дверцят і зняття пломби.

За пунктом 1.5.13 Правил улаштування електроустановок - кожен установлений розрахунковий лічильник повинен мати на гвинтах, які кріплять кожух лічильника, пломбу з чинним відбитком тавра виробника або повірочної лабораторії, а на затискній кришці пломбу електропередавальної організації. Пункт 8.4.2. (2) Правил роздрібного ринку електричної енергії виключає відповідальність лише за пошкодження або відсутність пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії.

Позивач та його представник не заперечували факт встановлення засобу обліку електроенергії у шафі з дверцятами, вказане підтверджується й фотофіксацією, яка долучалась до акту про порушення, складеного 23 липня 2021 року.

Наявність шафи, в якій знаходиться засіб обліку електроенергії та її опломбування передбачено, зокрема Правила улаштування електроустановок, що спростовує доводи представника позивача про неправомірність пломбування дверцят шафи представниками ПАТ «Київенерго».

З акту про технічну перевірку та/або опломбування засобів обліку електричної енергії № 1355 від 20 лютого 2018 року вбачається, що пломбою № с41471748 було опломбовано дверці шафи, де встановлено лічильник, що не суперечить діючому законодавству.

Крім того, факт наявності пломби на дверцях шафи не заперечувалось й позивачем, що підтверджується як його письмовим зверненням до відповідача 22 вересня 2021 року так і його написом на акті від 23 липня 2021 року № 003500.

Серед іншого, позивачем та його представником у судовому засіданні не заперечувався, а підтверджувався факт самостійного зриву пломби № с41471748 з дверцят шафи, без присутності представників відповідача та повідомлення їх про такі дії.

Поряд з цим, до позову не долучено доказів того, що позивач до зриву пломби на дверцях шафи повідомляв представників відповідача про аварійне відключення світла, та доказів того, що останні відмовились виїжджати до споживача чи повідомляли йому про необхідність чекати приїзду фахівців тиждень.

Стосовно тверджень представника позивача та позивача про неправомірне та безпідставне встановлення пломби на дверцях шафи, суд зазначає, що позивач, як споживач електроенергії на об`єкті, що належить йому на праві власності, з урахуванням того, що він зобов`язаний щомісяця передавати показники засобів обліку електроенергії для нарахування коштів за її користування і для своєчасної сплати за таке користування, бачив (повинен був бачити) наявність пломби на дверцях шафи й до червня 2021 року (дата, коли за повідомленням позивача відбулось аварійне відключення світла у приміщенні, власником якого він є) та, відповідно, вважаючи, що така пломба є неправомірною мав би звернутись до відповідача із відповідною скаргою, заявою, тощо. Проте, вказаного здійснено не було (доказів протилежного суду не надано), а отже позивач погоджувався із такими діями відповідача (встановлення пломб).

Відповідно до пункту 2.3.4 ПРРЕЕ відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

Отже, саме на власника об`єкту електропостачання, в цьому конкретному випадку на позивача, як власника нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , покладається обов`язок по збереженню засобів комерційного обліку, пломб та індикаторів, встановлених на його об`єкті.

Згідно із пунктами 6.4.1- 6.4.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії учасники ринку та споживачі несуть відповідальність відповідно до законодавства за використання електричної енергії без приладів обліку (якщо використання приладів обліку обов`язкове) або вплив на роботу ЗКО, пошкодження ЗКО, пошкодження або зрив установлених на них пломб, пломбувального матеріалу та індикаторів, порушення схеми комерційного обліку чи в будь-який інший спосіб, що має явні або підтверджені результатами експертизи ознаки втручання в роботу ЗКО.

У разі виявлення факту втручання в роботу ЗКО та/або обладнання вузла обліку та/або інших ознак розкрадання електричної енергії (зовнішнього пошкодження, несправності або відсутності ЗКО, зриву, відсутності або пошкодження пломб, пломбувального матеріалу та індикаторів, спрацювання індикаторів, порушення форми магнітної суспензії індикаторів, виявлення позаоблікових підключень або підключень, які можуть призвести до викривлення результатів вимірювання та/або комерційного обліку електричної енергії тощо) особа, яка це виявила, має негайно повідомити про це оператора системи та ВТКО, а також, у разі потреби, Національну поліцію України (у разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії, крадіжки або пошкодження ЗКО або іншого обладнання вузлів обліку тощо) у порядку, встановленому законодавством. Водночас ВТКО повинна повідомити відповідних ППКО, оператора системи та електропостачальника про виявлені факти.

Відповідно до пункту 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії від 14 березня 2018 року №312 (в редакції станом на 23 липня 2021 року) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

Як вбачається з акту про порушення від 23 липня 2021 року, він складався у присутності позивача, який відмовився від підпису, і такий акт підписаний трьома представниками оператора системи та заступником головного інженера ТОВ «Ковальська житлосервіс».

Судом не встановлено порушень при складанні акту про порушення від 23 липня 2021 року № 04924.

Пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ визначено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Відповідно до пункту 8.4.1 ПРРЕЕ оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.

У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються.

Згідно із пунктом 8.4.2 ПРРЕЕ (в редакції станом на час складання акту про порушення) визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, зокрема у разі виявлення порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії);

Згідно із пунктом 8.4.10 ПРРЕЕ у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт·год) розраховується за формулою (4).

Позивач чи його представник не були присутні на засіданні Комісії щодо розгляду акту про порушення, проте рішення комісії та рахунки були отримані позивачем 13 вересня 2021 року, що підтверджується його письмовим зверненням до відповідача (а.с. 118).

Серед іншого, суд також враховує позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 05.10.2022 у справі № 906/513/18, відповідно до якої пошкодження або відсутність пломб є окремим порушенням Правил і в такому випадку необхідність доведення факту втручання в роботу самого засобу обліку електричної енергії спеціальними нормативними актами в галузі енергетики не передбачено.

Відповідно до приписів статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Законодавство визначає певний перелік можливих способів захисту порушеного права, у тому числі у спосіб, визначений договором (стаття 16 ЦК України). Спосіб захисту порушеного права повинен бути таким, що найефективніше захищає або відновляє порушене право позивача, тобто повинен бути належним. Належний спосіб захисту повинен гарантувати особі спосіб повне відновлення порушеного права та/або можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Відповідно до частини третьої статті 12 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною третьою статті 77 ЦПК України визначено, що сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. (стаття 76 Цивільного процесуального кодексу України)

Відповідно до частин другої, третьої статті 83 Цивільного процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви; відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Належність доказів - правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій.

Допустимість доказів є важливою ознакою доказів, що характеризує їх форму. Допустимість доказів означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами.

Розглядаючи позов в межах заявлених позовних вимог, відповідно до статті 11 ЦПК України, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, зважаючи на підстави позову, те, що позивач є власником об`єкта постачання електроенергії, уклав із постачальником відповідний договір про постачання електричної енергії, з огляду на те, що позивач не заперечував факт наявності пломб, зокрема на дверцях шафи обліку, а також не заперечував факт її зриву самостійно, без присутності та повідомлення представників оператора системи, з огляду на положення ПРРЕЕ, Кодексу комерційного обліку електричної енергії, зокрема в частині обов`язків споживача (власника об`єкта постачання енергії), враховуючи те, що судом не встановлено порушень при складанні акту про порушення від 23 липня 2021 року № 04924 та під час його розгляду комісією, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування рішення комісії по розгляду акту про порушення від 23 липня 2021 року № 04924, оформленого протоколом № 1363, а отже відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до приписів статті 141 ЦПК України, судові витрати позивача у цій справі залишаються за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись статтями 4, 5, 7, 12, 13, 76-80, 141, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" про скасування рішення засідання комісії по розгляду акту про порушення - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного

Повний текст судового рішення складено 22 квітня 2024 року.

Суддя К.В. Шаповалова