Справа № 510/239/24
Провадження № 2/510/890/24

У Х В А Л А

22.04.24 р.

Суддя Ренійського районного суду Одеської області Дудник В.І.,

розглядаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В

Позивачка ОСОБА_1 , діюча через свого представника адвоката Златі Н.С., звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 із вимогами про визнання права власності на 3/10 частини житлового будинку із надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташованого по АДРЕСА_1 .

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та доданих до неї документів, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Відповідно до ч. 3 вищевказаної статті позовна заява повинна містити у т.ч.: відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Вищевказані вимоги представником позивачки, діючим від мені та в інтересах позивачки, - не виконані. Так, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін взагалі не вказані. Крім того, у тексті позовної заяви вказано, що 21.06.2023р. сторони уклали договір купівлі-продажу у нотаріальному порядку, однак у подальшому, в тексті позову, та врешті, у позовних вимогах, висуваються вимоги про визнання договору купівлі-продажу нерухомості, укладеного із порушенням вимоги про його нотаріальне посвідчення, дійсним та визнання права власності на нерухомість. Таке викладення обставин позову приводить до невідповідності обґрунтування вимог у тексті заяви її резолютивній частині, робить незрозумілою суть вимог та правових підстав для їх пред`явлення.

Із вищевикладеного виходить, що позовні вимоги викладені нечітко, не відповідають самому позову та суті пред`явлених вимог, протирічать один одному, отже підлягають уточненню для їх зрозумілості.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до частин 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, окремо викладе та подасть клопотання про витребування доказів у справі, - позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься неподаною і підлягає поверненню позивачеві.

Керуючись ст.ст. 84, 175, 177, 184, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності - залишити без руху.

Надати позивачці (її представнику) п`ять днів з дня отримання ними ухвали для усунення недоліків позовної заяви і оформлення її відповідно до вимог чинного законодавства.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вячеслав ДУДНИК