Провадження № 2-і/756/19/24
УХВАЛА

29 квітня 2024 року суддя Оболонського районного суду м.Києва Яценко Н.О., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору при зверненні з зустрічним позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишна оселя» про визнання недійними рішень та договору, стягнення матеріальної та моральної шкоди в справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишна Оселя» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишна Оселя» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги в сумі 11 330 грн.

Відповідач в свою чергу звернувся до суду з зустрічним позовом. Ухвалою від 01.04.2024 року відмовлено у прийнятті зустрічного позову в частині вимог про визнання недійсним рішення від 13.06.2016 року зборів співвласників багатоквартирного будинку; визнання недійсним договору про надання послуг з управління багатоквартирного будинку від 28.12.2016 року.

Також ухвалою від 01.04.2024 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишна Оселя» в частині визнання недійсним договору від 01.02.2017 року, відшкодування матеріальної та моральної шкоди залишена без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків.

15.04.2024 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про усунення недоліків та в своїй заяві просив суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у справі, сплативши судовий збір лише в сумі 1241 грн. 20 коп. В обгрунтування посилається на те, що відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків джерела/суми нарахованого доходу за період з 1 кварталу 2022 року по 4 квартал 2023 року, позивач за зустрічним позовом не отримував будь-яких доходів. Не зважаючи на це , на утриманні позивача за зустрічним позовом знаходиться його батько похилого віку, інвалід другої групи та двоє неповнолітніх дітей, що унеможливлює винайти кошти для сплати судового збору. Посилається на те, що з метою забезпечення виконання вимог виконавчих документів, на позивача за зустрічним позовом накладено арешт на все майно та кошти, що свідчить про необхідність надання відстрочення сплати судового збору у зв`язку з тяжким матеріальним станом до ухвалення судового рішення у справі та надає суду ухвали Київського апеляційного суду від 16.01.2024 року та 09.04.2024 року, якими звільнено його від сплати судового збору до ухвалення судового рішення.

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору, суд вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є врахування ним майнового стану сторони.

Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі ст.ст. 12, 81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Відстрочення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Звертаючись до суду з клопотанням про відстрочку сплати судового збору ОСОБА_1 посилається, як на арешт майна, так і на відсутність доходів.

При цьому в своєму зустрічному позові (а.с.52 т.2) ОСОБА_1 повідомляє, що попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які він поніс і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи становить 140 000 грн., з яких: витрати за проведену експертизу - 50 000 грн., витрати на проведення експертного дослідження - 50 000 грн., витрати на проведення експертного дослідження - 20 000 грн., витрати на надання правової допомоги 20 000 грн.

Судові витрати це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R(81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, враховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі Креуз проти Польщі (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв`язку із цим, при здійсненні правосуддя в цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані із судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до вимог Закону України "Про судовий збір", а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Отже, у розумінні приписів статті 8 Закону України "Про судовий збір" - відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У розумінні приписів статті 8 Закону України "Про судовий збір", відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, позивач має довести існування фінансових труднощів.

Водночас, позивачем не надано до суду належних та вичерпних доказів наявності обставин щодо відсутності коштів на оплату судового збору, як на підставу для звільнення від сплати судового збору, враховуючи те, що при 0 доході, як доводить позивач, в період з 2022 року по 2023 рік, він має можливість нести судові витрати в орієнтовній сумі 140 000 грн., проте доводить, що позбавлений можливості сплатити судовий збір.

Суд зазначає, що обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин своїх прав та обов`язків, передбачених законами України, у зв`язку з чим, безпідставне звільнення від його сплати,чи-то відстрочення від сплати судового збору окремих осіб може свідчити про надання одній із сторін незаконної переваги перед іншою.

Враховуючи викладене, в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення слід відмовити.

Згідно з ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом у тому числі й за ініціативою суду.

Відтак, виходячи з наведеного, та з метою повідомлення про результати розгляду заявлених клопотань про відстрочення сплати судового збору, ОСОБА_1 необхідно надати додатковий п`ятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків зустрічної позовної заяви щодо доплати судового збору в сумі 15140 грн. та попередити, що вразі не усунення недоліків у визначений строк, зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 127, 185 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення.

Продовжити ОСОБА_1 процесуальний строк для надання оригіналу документу про сплату судового збору зустрічного позову до п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала зустрічний позову, що в разі не усунення недоліків у визначений строк, зустрічна позовна заява буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О.Яценко