ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1680/20
провадження № 2/753/646/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2024 року Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Лужецької О.Р.,

при секретарі - Григораш Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Сьома Київська державна нотаріальна контора про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів та просив у рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 , ОСОБА_2 перед Акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль» за кредитним договором № від 25.06.2008 року в сумі 102 547, 63 доларів США, звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 44,90 кв.м., житловою площею 26,40 кв.м., шляхом продажу на прилюдних торгах за ціною не нижчою за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

В обґрунтуванні позову позивач зазначив, що 25.06.2008 р. між АТ «Райффайзен Банк Аваль» та ОСОБА_3 , був укладений кредитний договір № , відповідно до умов якого банк надав позичальнику кредит в розмірі 100 000 дол. США, за програмою кредитування «Кредит під заставу нерухомості», строком до 25.06.2015 р.зі сплатою відсотків за користуванням кредитом у розмірі 14 % річних, а позичальникзобов`язався повернути кредит, сплатити відсотки за користування коштами і виконати свої зобов`язання згідно з договором у повному обсязі.

В забезпечення виконання зобов`язань ОСОБА_3 за кредитним договором № від 25.06.2008 р. між АТ «Райффайзен Банк Аваль», як іпотекодержателем та ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , як іпотекодавцями, укладено іпотечний договір від 25.06.2008 р., посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Левчук І.І. та зареєстрований в реєстрі за № 3748.

Відповідно до п.1.1. іпотечного договору, предметом іпотеки є квартира АДРЕСА_1 , складається з 2-х жилих кімнат, загальною площею 44,90 кв.м., жилою площею 26,40 кв.м.

Згідно з п.1.2. іпотечного договору, оціночна вартість предмета іпотеки 693 795 грн.

ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_3 помер,після його смерті відкрилася спадщина, на належне йому майно.

Оскільки батьки позичальника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на час відкриття спадщини проживали разом із померлим ОСОБА_3 , вони вважаються такими, що прийняли спадщину.

Позивач посилається на те, що зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконані. Станом на 04.07.2019 року заборгованість позичальника перед банком за кредитним договором становить 102 547,63 доларів США, з яких: заборгованість за кредитом - 102 612,42 доларів США, заборгованість за відсотками - 928 доларів США.

Посилаючись на вищезазначене, позивач наголошує, що він, як іпотекодержатель, має беззаперечне право на задоволення своїх вимог (звернення стягнення на предмет іпотеки) шляхом продажу на прилюдних торгах нерухомого майна, що є предметом іпотеки.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 10.02.2020 р. відкрито провадження у даній справі та постановлено провести розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 22.06.2020 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 22.03.2021 р. провадження у справі - зупинено до набрання законної сили судовим рішенням Печерського районного суду м. Києва у справі № 755/13623/19 за позовом ОСОБА_2 до акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», третя особа: ОСОБА_1 про встановлення розміру боргу за кредитним договором.

Ухвалою суду від 05.02.2024 р. поновлено провадження у справі.

Ухвалою суду від 05.02.2024 р. зобов`язано Сьому київську державну нотаріальну контору надати належним чином завірену копію спадкової справи, яка була заведена щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3

18.03.2024 р. до суду від Сьомої київської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи №3/2012 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

В судове засідання, призначене на 09.04.2024 р., представник позивача не з`явилась, подала заяву про розгляд справи без її участі, зазначила, що АТ «Райффайзен Банк Аваль» не заперечує щодо задоволення позову на суму 25 581, 48 доларів США.

В судовому засіданні, призначеному на 09.04.2024 р., відповідач ОСОБА_2 визнав позовні вимоги в частині суми заборгованості за кредитним договором в розмірі 25 581, 48 доларів США.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання, призначене на 09.04.2024 р., не з`явилась, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином.

Представник третьої особи Сьомої київської державної нотаріальної конторив судове засідання, призначене на 09.04.2024 р., не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, подав заяву про розгляд справи без участі представника третьої особи.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню частково, з наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Як вбачається із матеріалів справи ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є батьками ОСОБА_3 .

25.06.2008 р. між АТ «Райффайзен Банк Аваль» та ОСОБА_3 , був укладений кредитний договір № , відповідно до умов якого банк надав позичальнику кредит в розмірі 100 000 дол. США, за програмою кредитування «Кредит під заставу нерухомості», строком до 25.06.2015 р.зі сплатою відсотків за користуванням кредитом у розмірі 14 % річних, а позичальникзобов`язався повернути кредит, сплатити відсотки за користування коштами і виконати свої зобов`язання згідно з договором у повному обсязі (а.с.9-12).

В забезпечення виконання зобов`язань ОСОБА_3 за кредитним договором № від 25.06.2008 р. між АТ «Райффайзен Банк Аваль», як іпотекодержателем та ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , як іпотекодавцями, укладено іпотечний договір від 25.06.2008 р., посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Левчук І.І. та зареєстрований в реєстрі за № 3748 (а.с.14-17).

Відповідно до п.1.1. іпотечного договору, предметом іпотеки є квартира АДРЕСА_1 , складається з 2-х жилих кімнат, загальною площею 44,90 кв.м., жилою площею 26,40 кв.м. Предмет іпотеки належить іпотекодавцям на праві власності в рівних частках кожному по 1/3 частині, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, виданого відділом приватизації житла Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації 24.07.2006 р. на підставі розпорядження цього ж органу від 24.07.2006 р. № 42458 та зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна 07.08.2006 р., про що записано в реєстрову книгу за №1926.

Згідно з п.1.2. іпотечного договору, оціночна вартість предмета іпотеки 693 795 грн.

З матеріалів справи вбачається, що позивач всі зобов`язання, які були покладені на нього згідно істотних умов договору, виконав в повному обсязі, а саме видав кредит позичальнику у розмірі, встановленому договором, однак ОСОБА_3 свої зобов`язання за договором належним чином не виконав, в результаті чого виникла прострочена заборгованість.

Таким чином, відповідно до розрахунку заборгованості, наданого Позивачем, правильність якого перевірена судом, станом на 04.07.2019 року заборгованість позичальника за кредитним договором становить 102 547,63 доларів США, що закурсом НБУ еквівалентно 2 670 836 грн. 72 коп.,, з яких: заборгованість за кредитом - 102 612,42 доларів США, заборгованість за відсотками - 928 доларів США.

Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.

У відповідності до ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до змісту ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Згідно із ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Частиною 2 ст. 1050 ЦК України встановлено, що якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому.

Згідно ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Судом було встановлено, що ОСОБА_3 неналежним чином виконував свої зобов`язання за вищевказаним кредитним договором.

ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_3 помер (а.с.21).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, на належне йому майно.

Відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 є спадкоємцями ОСОБА_3 , за законом.

За статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно з ч.1 ст. 1278 ЦК України частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними.

Згідно зі статтею 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 постійно проживали разом із спадкодавцем ОСОБА_3 на час відкриття спадщини, за адресою: АДРЕСА_1 , отже відповідачі вважаються таким, що прийняли спадщину.

До позовної заяви позивачем надано вимоги про усунення порушень відповідно до вимог ст. 35 Закону України "Про іпотеку" від 15.07.2019, які були направлені на адресу відповідачів 16.07.2019 р.

Статтями 572, 575, 576, 589 ЦК України, 1, 3, 5, 7 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).

Предметом застави може бути будь-яке майно, що може бути відчужене заставодавцем і на яке може бути звернене стягнення.

Іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Застава (іпотека) має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання.

За рахунок предмета іпотеки іпотекодератель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов`язанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу та будь-якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобов`язання.

У разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених ст. 12 цього Закону: у разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки.

Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Згідно п.8.1. іпотечного договору, у разі невиконання або неналежного виконання всіх або окремих зобов`язань, що забезпеченні іпотекою згідно зі ст.2 цього договору іпотекодержатель має право звернути стягнення на предмет іпотеки і задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки. Іпотекодержатель також вправі звернути стягнення і задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки у разі наявності обставин, передбачених п.7.2 цього договору.

Згідно положень п.8.3. іпотечного договору, за вибором іпотекодержателя застосовується один із наведених нижче способів звернення стягнення на предмет іпотеки та задоволення вимог іпотеко держателя: за рішенням суду; у безспірному порядку на підставі виконавчого напису нотаріуса; згідно з договором про задоволення вимог іпотеко держателя, викладеним у договорі; інші способи передбачені законодавством України на момент здійснення стягнення.

Згідно ст. 39 Закону України «Про іпотеку» у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки в рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації (у разі необхідності); спосіб реалізації предмета іпотеки; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки.

У разі визначення судом способу реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів ціна предмета іпотеки у рішенні суду не зазначається та визначається при його примусовому виконанні на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Згідно ст. 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону.

Разом з тим, рішенням Печерського районного суду м. Києва від 08.09.2022 р., позов ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ОСОБА_1 , Акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія» про встановлення розміру боргу за кредитним договором - задоволено.

Визнано, що залишок несплаченої заборгованості за Кредитним договором № від 25.06.2008 року, укладеним між Акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль» в особі Дніпровського районного відділення Київської регіональної дирекції Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» та ОСОБА_3 , складає 25 581 (двадцять п`ять тисяч п`ятсот вісімдесят один) долар США 48 центів.

Беручи до уваги наведене та те, що ОСОБА_3 належним чином не виконував свої зобов`язання за кредитним договором № від 25.06.2008, виконання якого забезпечено договором іпотеки, враховуючи, що відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , суд доходить висновку, що позов до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості перед АТ «Райффайзен Банк Аваль» за кредитним договором № від 25.06.2008 року, підлягає задоволенню частково а саме в частині залишку несплаченої заборгованості в розмірі 25 581 дол. США 48 центів.

Отже, з огляду на викладене, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 133, 141 ЦПК України суд вбачає можливим стягнути з відповідачів на користь позивача понесені судові витрати зі сплати судового збору пропорційно розміру задоволених вимог в розмірі 4 667 грн. 50 коп., з кожного.

Враховуючи вищенаведене, ст. 525, 526, 527, 530, 549, 551, 599, 610, 612, 1048, 1049, 1050 та 1054, 1077 ЦК України, ст. 1, 3, 5, 7, 12, 33, 39-41 Закону України «Про іпотеку», та керуючись ст.4-5, 12-13, 133-141, 263-265, 280, 281 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Сьома Київська державна нотаріальна контора про звернення стягнення на предмет іпотеки - задовольнити частково.

У рахунок погашення заборгованості ОСОБА_3 перед Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» за кредитним договором № від 25.06.2008 р., яка складає 25 581 дол. США 48 центів, звернути стягнення на предмет іпотеки, який належить ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на праві власності, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , складається з 2-х жилих кімнат, загальною площею 44,90 кв.м., жилою площею 26,40 кв.м., шляхом реалізації на прилюдних торгах за ціною не нижче за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» судовий збір у розмірі 4 667 грн. 50 коп., з кожного.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Інформація про позивача:

Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль»(, місцезнаходження: м. Київ, вул. Лєскова, 9).

Інформація про відповідачів:

ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 );

ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 ).

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА