Справа № 283/1156/24
Провадження №2/283/499/2024
У Х В А Л А

09 травня 2024 року м. Малин

Суддя Малинського районного суду Житомирської області Саланда О.М., вирішуючи питання про прийняття до розгляду та відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Корона-сервіс+», третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: товариство з обмеженою відповідальністю «Зіарно» про розірвання договору оренди землі,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла вказана позовна заява 06.05.2024.

Разом з позовом ОСОБА_1 подала клопотання про звільнення від сплати судового збору, в обґрунтування якого зазначила, що враховуючи її майновий стан, пенсійний вік, фінансову неспроможність, з метою доступу до правосуддя, спрямованого для захисту своїх порушених прав, просить звільнити її від сплати судового збору.

Вивчивши вказане клопотання, суддя приходить до наступного висновку.

Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» регулює питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Підставою для вчинення судом дій, зазначених у вищевказаному Законі є врахування ним майнового стану сторін. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно ст.136 ЦПК України повинна навести доводи і надати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законом порядку і розмірі. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Наведеною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за позовну вимогу немайнового характеру, пред`явлену фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць станом на 01.01.2024 року складає 3028 гривні.

Таким чином, розмір судового збору за позовну вимогу немайнового характеру становить 1211 грн. 20 коп. (3028 х 0,4%).

Враховуючи майновий стан позивачки, суд зменшує розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи до 605 грн. 60 коп.

Судовий збір за вказані вимоги має бути сплачено позивачем на рахунок за реквізитами: отримувач коштів ГУК у Житомирській області/ТГ м. Малин 22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача UA0006829; Код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Малинський районний суд Житомирської області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку з несплатою судового збору позовна заява повинна бути залишена без руху, а позивачу наданий строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 177, частинами 1, 2 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Корона-сервіс+», третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: товариство з обмеженою відповідальністю «Зіарно» про розірвання договору оренди землі - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків у встановлені строки, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала підлягає оскарженню в частині визначення розміру судових витрат.

Ухвала суду може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення та підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Суддя: О. М. Саланда