20.05.2024 року КОЗЕЛЬЩИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 533/1155/23
Провадження № 2/533/37/24
(за правилами позовного провадження)
20 травня 2024 року Козельщинський районний суд Полтавської області
в складі: головуючого судді - Оксенюк М. М.,
за участі: секретаря судового засідання - Шуліки Л. Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Козельщина цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок пожежі,
20.03.2024 позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в якому просить стягнути з кожного із відповідачів матеріальну шкоду у розмірі 60 000,00 грн, моральну шкоду по 10 000,00 грн та судовий збір.
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що є власником будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який успадкувала після померлої матері ОСОБА_4 .
З 20.09.2023 по 09.10.2023 в вищезазначеному будинку тимчасово проживали без реєстрації відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 зі своїми дітьми.
09.10.2023 року у даному будинку сталася пожежа про що комісією у складі провідного інспектора ВЗНС Кременчуцького РУ ГУ ДСНС України у Полтавські області Смотрелкіна О.О., власниці ОСОБА_1 , очевидця ОСОБА_5 , складений акт про пожежу від 09.10.2023, де ймовірною причиною пожежі визначено пустощі дітей з вогнем. Внаслідок чого будинку завдано пошкоджень, а позивачу матеріальних та моральних збитків.
Згідно з довідки ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області № 61-21.13-6/-20.01 від 02.01.2024 прямі збитки складають 120 000,00 грн.
18.10.2023 відповідачі власноручно в присутності свідків написали розписки, за якими кожен зобов`язувався сплати ОСОБА_1 компенсацію за спричинені збитки по 60 000,00 грн до 01.10.2024, сплачуючи щомісячно по 5 000,00 грн.
24.01.2024 на адресу відповідачів позивачем направлено вимогу про відшкодування збитків, але станом на 31.01.2024 жодного щомісячного платежу не сплатили.
Крім цього, неправомірними діями відповідачів, позивачу завдано моральну шкоду, яка виразилась душевних стражданнях, знищенням, ушкодженням її майна. Моральну шкоду оцінює для стягнення з кожного із відповідачів у сумі по 10 000,00 гривень, що відповідає вимогам розумності і справедливості.
Ухвалою Козельщинського районного суду Полтавської області від 26.03.2024 було відкрито провадження за правилами загального позовного провадження з викликом сторін.
Ухвалою суду від 25.04.2024 закрито підготовче провадження в цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті 20.05.2024 о 09 годині 00 хвилин.
Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. В матеріалах справи міститься заява представника позивача та позивача про розгляд справи без їхньої участі, позовні вимоги підтримують в повному обсязі.
Окрім цього, в разі неявки відповідача прохали проводити заочний розгляд справи.
Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, хоча були повідомлені належним чином про день, час та місце розгляду справи. Правом подати відзив на позов не скористалися.
Згідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.
Відповідно до ч.3 та ч.4 ст.12, ч.1 та ч.2 ст.13 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником земельної ділянки площею 0,1242 га наданої для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться в АДРЕСА_1 , яку успадкувала після смерті своєї матері ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом (а.с.10).
Відповідно до облікової картки об`єкта погосподарського обліку за 2011-2015 роки та довідки виданої виконавчим комітетом Козельщинської селищної радою від 23.11.2023/02-27/231 вбачається, що згідно даних погосподарського обліку по Хорішківській сільській раді за 2011-2015 роки під особовим рахунком НОМЕР_1 значиться житловий будинок, який до дня смерті належав ОСОБА_4 та розташований на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 11-14, 18).
Відповідно до довідки виданої виконавчим комітетом Козельщинської селищної радою від 23.11.2023/02-27/232 вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , станом на 09.10.2023 проживав без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , в житловому будинку, який до дня смерті належав ОСОБА_4 (а.с. 19).
З акту про пожежу від 09.10.2023 вбачається, що 09.10.2023 о 07 годині 08 хвилин у у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_1 виникла пожежа, причина виникнення пожежі (ймовірна) пустощі дітей з вогнем (а.с. 15).
З довідки №61-20.13-6/61-20.01 від 02.01.2024 виданої Кременчуцьким районним управлінням ГУ ДСНС України в Полтавській області вбачається, у зв`язку з тим що 09.10.2023 у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , виникла пожежа, власниця ОСОБА_1 Збитки: прямі 120 000,00 грн. Побічні 487 000,00 грн. Від пожежі знищено: шафа, диван 2 шт., крісло 2 шт., пральна машина, ліжко, килими 2 шт., осрбисті речі бувші у вжитку, перекриття стелі на площі 10 м.кв., дерев`яна підлога на площі 20 м.кв., оздоблення стін на площі 70 м.кв. Пошкоджено: житловий будинок розміром 5х6 (30 м.кв.), оздоблення стін на площі 70 м.кв., перекриття даху на площі 20 м.кв. Ймовірна причина пожежі: пустощі дітей з вогнем (а.с.20).
Також у матеріалах справи містяться розписки відповідачів від 18.10.2023, в яких вони зобов`язуються сплатити позивачу ОСОБА_1 компенсацію за завданні збитки кожен у сумі 60 000,00 грн до 01.10.2024, щомісячно по 5 000,00 грн.(а.с. 16-17).
Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодується в повному обсязі особою, яка її завдала. А за ч.1 ст.1167 цього Кодексу моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.
З огляду на підстави заявленого позову ст.1166 ЦК України встановленню судом підлягають такі юридичні факти, як наявність спричиненої позивачу шкоди внаслідок дій відповідача, її винної поведінки, причинного зв`язку між шкодою та її протиправною поведінкою.
За змістом зазначеної норми закону у правовідносинах по відшкодуванню шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди. Обов`язок доказування наявності шкоди та її розміру покладається на позивача, відсутність вини у заподіянні шкоди повинен довести відповідач. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.
Відповідно до вимог ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення.
Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Згідно п. 9 постанови № 6 Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Як при відшкодуванні в натурі, так і при відшкодуванні заподіяних збитків грішми потерпілому на його вимогу відшкодовуються неодержані доходи у зв`язку з заподіянням шкоди майну.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ст. 12 ЦПК України), доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ст. 81 ЦПК України).
Доказів, які спростовують розмір відшкодування шкоди, чи підстав для звільнення від відповідальності, які передбачені ч.2 ст.1166 ЦК України, матеріали справи не містять та відповідачами не надано.
Отже, відповідачі не надали суду належних та допустимих доказів, що пожежа у будинку позивача відбулася не з їх вини, та що розмір завданої шкоди не обґрунтований.
Таким чином, протиправна поведінка відповідачів полягає у недбалому ставленні дорослих щодо обов`язків по догляду за неповнолітніми дітьми. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою полягає у тому, що саме внаслідок недбалого ставлення дорослих щодо догляду за неповнолітніми дітьми відбулася пожежа, якою було завдано майнову (матеріальну) шкоду майну позивача.
Враховуючи викладене, оцінивши надані докази, суд приходить до висновку, що надані докази, а саме: акт про пожежу від 09.10.2023, підтверджують факт порушення відповідачів Правил пожежної безпеки, які призвели до завдання позивачу матеріальних збитків у сумі 120 000,00 грн.
Отже, з відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 необхідно стягнути майнову шкоду із кожного у розмірі 60 000,00 гривень.
Щодо вимог про відшкодування моральної шкоди, суд зазначає про наступне.
Відповідно до ч.2 ст.23 Цивільного кодексу України моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Згідно з ч.1 ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. У відповідності до п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
Пунктом 4 Постанови встановлено, що у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачці, з яких міркувань вона виходила, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.
Пункт 5 Постанови встановлює, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема,
повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. У позовній заяві відповідні докази відсутні.
Згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду України, що містяться в п. 9 постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
Беручи до уваги, що внаслідок знищення житлового будинку, були викликані певні зміни в повсякденному житті позивача, а також ураховуючи певний стрес, викликаний пожежею будинку, який негативним чином відобразився на здоров`ї позивача, а також з огляду на безвідповідальне ставлення відповідачів до свого обов`язку відшкодувати шкоду, у зв`язку з чим позивачу довелось звернутися до суду і витратити час і кошти на відшкодування завданої йому шкоди, суд приходить до висновку про можливість стягнення з кожного із відповідачів на користь позивача моральної шкоду в розмірі 10 000,00 грн.
Щодо стягнення судових витрат.
Згідно статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати
1) на професійну правничу допомогу;
2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи;
3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;
4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Відповідно до ч. 1 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони.
Суд звертає увагу на те, що позивачем та представником позивача не надано до суду будь-яких підтверджуючих документів про понесені витрати, які пов`язані з розглядом справи, а тому відсутні підстави для відшкодування витрат позивачу.
На підставі ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Отже, з врахуванням ЗУ «Про судовий збір» та ст.141 ЦПК України стягнути з кожного відповідача на користь позивача 1 211,20 грн.
Керуючись ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок пожежі задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ), на користь ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ), в загальному розмірі 70 000 грн (сімдесят тисяч гривень 00 копійок), з них: майнову шкоду в розмірі 60 000,00 грн (шістдесят тисяч гривень 00 копійок); моральну шкоду в розмірі та 10 000,00 грн (десять тисяч гривень 00 копійок).
Стягнути з ОСОБА_3 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_4 виданий 25.03.2009 Семенівським РВ УМВС України в Полтавській області), на користь ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ), в загальному розмірі 70 000 грн (сімдесят тисяч гривень 00 копійок), з них: майнову шкоду в розмірі 60 000,00 грн (шістдесят тисяч гривень 00 копійок); моральну шкоду в розмірі та 10 000,00 грн (десять тисяч гривень 00 копійок).
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір 1 211,20 грн (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок).
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір 1 211,20 грн (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок).
Роз`яснити відповідачу, що заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана до суду першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга в електронній формі подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Роз`яснити позивачу, що має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення до Полтавського апеляційного суду через Козельщинський районний суд.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених законом строків не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя М.М. Оксенюк