ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4131/24 Справа № 204/7952/21 Суддя у 1-й інстанції - Книш А.В Суддя у 2-й інстанції - Макаров М. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2024 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого судді Макарова М.О.

суддів Барильської А.П., Демченко Е.Л.

розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи в письмовому провадженні у м. Дніпрі цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Шпакової Тетяни Сергіївни на ухвалу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 17 січня 2024 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , Дніпровської міської ради про визнання незаконною приватизацію, скасування рішення в частині, скасування запису в реєстрі речових прав, припинення права власності, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Якуба Олена Анатоліївна, Третя дніпровська державна нотаріальна контора про визнання договору та свідоцтва недійсними, скасування рішень та припинення права власності та за позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , Дніпровської міської ради, треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Якуба Олена Анатоліївна, Третя дніпровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визнання незаконною приватизацію, скасування рішення в частині, скасування державної реєстрації, визнання частково недійсним договору довічного утримання та припинення права власності,-

В С Т А Н О В И Л А:

У січні 2024 року представник відповідача за первісним позовом та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_1 адвокат Луковенко А.А. поштовим зв`язком направив до суду доповнену зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 , Дніпровська міська рада, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Якуба Олена Анатоліївна, державний нотаріус Третьої дніпровської державної нотаріальної контори Хилько Лариси Анатоліївни, в якій просить:

1) визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане Третьою дніпропетровською державною нотаріальною конторою на ім?я спадкоємця ОСОБА_6 02 липня 1996 року за реєстровим N2-1079, зареєстроване в Дніпропетровському бюро технічної інвентаризації 12.09.1996 року, записане в реєстрову книгу №Г-26 за реєстровим N90 в частині спадкування гаражу (шл/бет) з погребом, загальна площа 15,4 кв.м., який розташовано за адресою: АДРЕСА_1 ;

2) визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину від 21 травня 2021 року, видане на ім?я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , державним нотаріусом Третьої дніпровської державної нотаріальної контори Хилько Ларисою Анатоліївною, зареєстроване в реєстрі за N2-234; визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора державного нотаріуса Хилько Лариси Анатоліївни, Третя дніпровська державна нотаріальна контора, Дніпровський міський нотаріальний округ, Дніпропетровської обл., про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер (з відкриттям розділу) 58265696 від 21 травня 2021 року і припинити право власності ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на об?єкт нерухомого майна: гараж, адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 101, номер запису про право власності/довірчої власності 4063562.

3) визнати недійсним договір купівлі-продажу гаражу від 24 травня 2021 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Якубою Оленою Анатоліївною, зареєстрований в реєстрі за N425; визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора приватного нотаріуса Якуби Олени Анатоліївни, Дніпровський міський нотаріальний округ, Дніпропетровська обл., про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 58309085 від 24 травня 2021 року і припинити право власності ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) на об`єкт нерухомого майна: гараж, адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, номер запису про право власності/довірчої власності 42103565;

4) зобов`язати ОСОБА_2 усунути перешкоди у користуванні майном ОСОБА_1 шляхом демонтажу (знесення) самочинно збудованого гаражу, що знаходиться у дворі будинку АДРЕСА_1 та скасувати державну реєстрацію права власності та припинити його на об?єкт нерухомого майна, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 101, із закриттям розділу;

5) визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину від 13.03.2023 року, видане на ім`я ОСОБА_5 , приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Якубою Оленою Анатоліївною, зареєстроване в реєстрі за N29; визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора приватного нотаріуса Якуби Олени Анатоліївни, Дніпровський міський нотаріальний округ, Дніпропетровська обл., про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер: 66098150 від 16.01.2023 і припинити право власності ОСОБА_5 на об`єкт нерухомого майна: гараж, адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, номер запису про право власності/довірчої власності 48979121;

6) зобов?язати ОСОБА_5 усунути перешкоди у користуванні майном ОСОБА_1 шляхом демонтажу (знесення) самочинно збудованого гаражу, що знаходиться у дворі будинку АДРЕСА_1 та скасувати державну реєстрацію права власності та припинити його на об`єкт нерухомого майна, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 000, із закриттям розділу.

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 17 січня 2024 року об`єднано в одне провадження зустрічну позовну заяву (доповнену) в частині пред`явлених позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, припинення права власності зобов`язання усунути перешкоди у користуванні майном шляхом демонтажу (знесення) самочинно збудованого гаражу з позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , Дніпровської міської ради, треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Якуба Олена Анатоліївна, Третя дніпровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визнання незаконною приватизацію, скасування рішення в частині, скасування державної реєстрації, визнання частково недійсним договору довічного утримання та припинення права власності.

Повернено відповідачу зустрічну позовну заяву (доповнену) в частині пред`явлених позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 Дніпровська міська рада, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Якуба Олена Анатоліївна, державний нотаріус Третьої дніпровської державної нотаріальної контори Хилько Лариси Анатоліївни про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину, визнання протиправним та скасування рішень державного реєстратора, припинення права власності, визнання недійсним договору купівлі-продажу гаражу, зобов`язання усунути перешкоди у користуванні майном шляхом демонтажу (знесення) самочинно збудованого гаражу.

Ухвала суду мотивована тим, що приймаючи до спільного розгляду доповнену зустрічну позовну заяву судом враховано, що попереднім складом суду вже ухвалено судове рішення щодо спільного розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Якуба Олена Анатоліївна, Третя дніпровська державна нотаріальна контора про визнання договору та свідоцтва недійсними, скасування рішень та припинення права власності з первісним позовом. У прийнятті зустрічної позовної заяви (доповненої) до відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину, визнання протиправним та скасування рішень державного реєстратора, припинення права власності, визнання недійсним договору купівлі-продажу гаражу, зобов`язання усунути перешкоди у користуванні майном шляхом демонтажу (знесення) самочинно збудованого гаражу до спільного розгляду з первісним позовом слід відмовити, а зустрічний позов повернути заявнику, оскільки зустрічна позовна заява (доповнена) доповнена новими позовними вимогами, що є зміною предмету позову, та одночасно змінено підставу зустрічного позову, а саме підстава зустрічного позову (доповненого) зводиться до самовільного зайняття земельної ділянки та зведенні об`єкта самочинного будівництва.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду скасувати, справу направити направити для вирішення питання про прийняття зустрічної позовної заяви в частині пред`явлених позовних вимог до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , про визнання договору та свідоцтва недійсними, скасування та припинення права власності, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Апеляційний скарга мотивована тим, що вона не змінювала одночасно підстави та предмет заявленого зустрічного позову, а лише доповнила його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до положень частини 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Повертаючи відповідачу зустрічну позовну заяву (доповнену) в частині пред`явлених позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 Дніпровська міська рада, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Якуба Олена Анатоліївна, державний нотаріус Третьої дніпровської державної нотаріальної контори Хилько Лариси Анатоліївни про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину, визнання протиправним та скасування рішень державного реєстратора, припинення права власності, визнання недійсним договору купівлі-продажу гаражу, зобов`язання усунути перешкоди у користуванні майном шляхом демонтажу (знесення) самочинно збудованого гаражу, суд першої інстанції обгрунтовано виходив з того, що зустрічна позовна заява (доповнена) доповнена новими позовними вимогами, що є зміною предмету позову, та одночасно змінено підставу зустрічного позову, а саме підстава зустрічного позову (доповненого) зводиться до самовільного зайняття земельної ділянки та зведенні об`єкта самочинного будівництва.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно з п. 2 ч. 2, ч. 3 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У пунктах 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

У вказаній постанові Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду зазначив, що Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, цивільне процесуальне законодавство гарантує позивачу право на збільшення або зменшення розміру позовних вимог, змінити предмет або підстави позову. Водночас право на збільшення або зменшення розміру позовних вимог, зміну предмету або підстав позову не є абсолютним, подаючи такі письмові заяви заявник повинен дотримуватись вимог ЦПК України щодо їх подання.

Статтею 189 ЦПК України передбачено, що завданням підготовчого провадження є: остаточне визначення предмету спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставини справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи та вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Верховний Суд у постанові від 22 липня 2021 року у справі №910/18389/20 вказав, що зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 ЦК України, статті 20 ГК України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначив про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Заяву позивача про зміну предмету або підстав позову, можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно в її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісно підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Верховний Суд у постанові від 30 жовтня 2019 року у справі №370/2201/15-ц звернув увагу на те, що доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом.

Так, судом першої інстанції вірно встановлено, що на відміну від зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Якуба Олена Анатоліївна, Третя дніпровська державна нотаріальна контора, про визнання договору та свідоцтва недійсними, скасування рішень та припинення права власності поданої до суду 27 липня 2022 року (т.2 а.с.95-112) зустрічна позовна заява (доповнена) доповнена новими позовними вимогами, що є зміною предмету позову, та одночасно змінено підставу зустрічного позову, а саме підстава зустрічного позову (доповненого) зводиться до самовільного зайняття земельної ділянки та зведенні об`єкта самочинного будівництва.

Колегія суддів погоджується з висновком місцевого суду, що у доповненій зустрічній позовній заяві в частині пред`явлених позовних ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 , Дніпровська міська рада, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Якуба Олена Анатоліївна, державний нотаріус Третьої дніпровської державної нотаріальної контори Хилько Лариси Анатоліївни про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину, визнання протиправним та скасування рішень державного реєстратора, припинення права власності, визнання недійсним договору купівлі-продажу гаражу, зобов`язання усунути перешкоди у користуванні майном шляхом демонтажу (знесення) самочинно збудованого гаражу фактично змінено підстави та предмет позову, а тому суд першої інстанції обґрунтовано повернув доповнену зустрічну позовну заяву в цій частині.

Доводи апеляційної скарги про те, що вона не змінювала одночасно підстави та предмет заявленого зустрічного позову, а лише доповнила його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин, колегія суддів відхиляє, оскільки вони не впливають на правильність висновків суду першої інстанції.

За вказаних обставин колегія суддів приходить до висновку, що ухвалу про повернення позовної заяви судом постановлено з дотриманням норм процесуального закону.

Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судові рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Шпакової Тетяни Сергіївни залишити без задоволення.

Ухвалу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 17 січня 2024 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий суддя М.О. Макаров

Судді А.П. Барильська

Е.Л. Демченко