Справа № 953/5509/23
УХВАЛА

"18" квітня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Губської Я.В.

при секретарі Мордухович К.Г.

розглянувши в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 ) про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 ) про стягнення суми в порядку поділу майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває вищезазначена цивільна справа.

У підготовче судове засідання позивач не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, від представника позивача адвоката Авілової О.М. на адресу суду надійшли клопотання про виклик позивача та відповідача для допиту в якості свідків, а також про заходи процесуального примусу за ненадання відповідей на опитування в позовній заяві.

Відповідач в підготовче судове засідання не прибув, представник відповідача подав на адресу суду заяву, в якій заперечує з приводу клопотань позивача, зазначив що клопотань в підготовчому засіданні не має.

Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Положеннями ст. 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Клопотання представника позивача про виклик та допит в судовому засіданні в якості свідків позивача та відповідача не підлягає задоволенню, з огляду на відсутність їх згоди на це, а також вимоги ст.63 Конституції України.

Цивільне процесуальне законодавство містить застереження щодо заборони учасникам судового процесу зловживати наданими їм процесуальними правами.

Права та обов`язки учасників справи регламентовані ст.43 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.2 ст.44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

З аналізу наведених норм вбачається, що зловживанням правами можуть бути визнані дії учасника процесу, які формально хоча й передбачені серед його повноважень та прав, однак здійснюються ним не з метою досягнення передбаченого законом процесуального результату, а з метою затягування чи взагалі перешкоджання розгляду справи.

Саме цей критерій є основним для кваліфікації дій особи як зловживання правами.

Згідно зі ст.144 ЦПК України одним із заходів процесуального примусу є штраф та попередження.

Відповідно до ч.1 ст.148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; 5) порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу.

Системний аналіз ст. ст. 44, 148 ЦПК України дає можливість зробити висновок, що визнання певних процесуальних дій зловживанням процесуальними правами можливе після того, як така процесуальна дія вчиняється і стає предметом судового розгляду після якого суд має право визнати подання скарги, заяви, клопотання зловживанням процесуальними правами та залишати такі без розгляду або ж повернути, застосувати заходи процесуального примусу, зокрема і у вигляді штрафу.

Обставин, які б вказували на те, що дії відповідача були спрямовані на шкоду правосуддю у справі відсутні.

За таких обставин, суд вважає клопотання представника позивача про заходи процесуального примусу таким, що не підлягає задоволенню.

У ході підготовчого провадження судом проведено наступні підготовчі дії: визначено предмет спору та характер спірних правовідносин, визначено склад учасників судового процесу, встановлено порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються, долучено до справи відзив, відповідь на відзив, зустрічний позов, вирішено питання про виклик свідків.

Таким чином, в підготовчому судовому засіданні встановлено, що спір між сторонами до судового розгляду не врегульований, підстав для залишення позовної заяви без розгляду або закриття провадження у справі немає, судом вирішені всі заявлені клопотання в підготовчому судовому засіданні. Підстав для відкладення підготовчого судового засідання немає.

Відповідно до ч.2 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, суд вважає за можливе закрити підготовче провадження та призначити справу для судового розгляду по суті позовних вимог, враховуючи строки розгляду справи.

Керуючись ст. ст. 84, 90-91, 189, 197,200, 260-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотань представника позивача адвоката Авілової О.М. про допит в якості свідків позивача та відповідача, а також застосування заходів процесуального примусу відмовити.

Закрити підготовче провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 ) про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 ) про стягнення суми в порядку поділу майна подружжя та призначити справу до судового розгляду по суті у приміщенні Київського районного суду м. Харкова (м. Харків, вул. Валентинівська, 7-Б) на 06 травня 2024 року о 15-00 год.

Кількість судових засідань визначити з врахуванням вимог ЦПК України. Про час і місце судового засідання повідомити учасників справи.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя - Я.В.Губська