Справа № 206/3869/23
Провадження № 2/206/89/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.04.2024 м.Дніпро

Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - Нестеренко Т.В.

за участю секретаря судового засідання Бублейник В.В.,

за участю: представника позивача адвоката Котрікової Б.С.

представника відповідача адвоката Ломакіна В.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення комплексної судової психологічної експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , про стягнення заборгованості за договором позики та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , про визнання договору позики недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Самарського районного суду м. Дніпропетровська знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , про стягнення заборгованості за договором позики та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , про визнання договору позики недійсним.

27 березня 2024 року від представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 надійшло клопотання про призначення комплексної судової психологічної експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа. В обґрунтування даного клопотання зазначив, що відповідач не погоджується із позовними вимогами ОСОБА_3 , оскільки насправді будь-яких грошових коштів, в тому числі у сумі 186 000,00 грн. вона 27.11.2021 р. від позивача не отримувала і між ними не виникали правовідносин за договором позики. Маніпуляції з розпискою були проведені ОСОБА_3 навмисно для свої вигоди та збагачення, з використанням свого професійного досвіду та знань законодавства. В свою чергу відповідач звернулася до суду із зустрічною позовною заявою, в якій пояснює суду, яким чином та в результаті яких обставин вона вимушена була написати борговий документ, однак реально гроші від ОСОБА_3 27.11.2021 р. у сумі 186 000,00 грн. вона не отримувала. Оскільки, для встановлення обставин по справі, на які відповідач посилається у відзиві, які мають значення для вирішення спору, необхідні спеціальні знання, то суд за клопотанням сторони або за власною ініціативою може визнати за необхідне призначити по справі судову комплексну психолого-почеркознавчу експертизу. Зазначає, що для повного та всебічного з`ясування всіх обставин, необхідно призначити комплексну судову психологічну експертизу із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа.

Представник позивача за первісним позовом ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення даного клопотання, оскільки відсутні обґрунтовані підстави для проведення експертизи та вказане клопотання подано відповідачем з метою затягування розгляду справи.

Представник відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 підтримав раніше заявлене клопотання та просив його задовольнити.

Вислухавши сторони, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Стаття 105 ЦПК України передбачає, що призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити:

1) характер і ступінь ушкодження здоров`я;

2) психічний стан особи;

3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно пункту 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. У зустрічній позовній заяві ОСОБА_1 не заперечує, що боргова розписка від 27.11.2021 року написана нею.

Відповідно до п. 6.1-6.5 глави VI Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку). Психологічна експертиза також може бути часткою комплексного експертного дослідження, якщо в органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), виникають питання, вирішення яких потребує синтезування спеціальних знань з різних галузей науки (психолого-психіатрична експертиза, психолого-медико-психіатрична, медико-психологічна та психолого-автотехнічна експертиза). До цього переліку також можуть належати психолого-почеркознавча та психолого-лінгвістична експертизи. Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей. При проведенні психологічних експертиз використовуються загальновідомі в науковій практиці психологічні методики і такі, що пройшли державну атестацію, та їх авторські модифікації, що відбираються з урахуванням специфіки експертних досліджень і конкретних питань, поставлених перед психологічною експертизою.

Пунктами 6.9-6.11 глави VI Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень передбачено, що для проведення дослідження орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), надає експерту можливість психологічного обстеження підекспертної особи та матеріали справи. Для проведення психологічної експертизи (з огляду на вік підекспертної особи та виходячи з питань, поставлених перед експертом) експерту необхідно надати: медичну документацію, особову справу, шкільні характеристики і характеристики з місця роботи, свідчення співучнів, педагогів, колег, друзів, знайомих, родичів та інших людей, з якими підекспертна особа близько спілкувалася. У свідченнях рідних та близьких повинні бути відображені особливості її розвитку та поведінки, умов життя, оточення, притаманні їй схильності, захоплення, інтереси. За наявності також надаються щоденники, листи, зразки творчості підекспертної особи. Органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), особливу увагу слід приділити свідченням або відомостям про особливості поведінки підекспертної особи у проблемних ситуаціях (конфлікти, покарання, втрати тощо) та свідченням про особливості її емоційного стану в певних обставинах (безпосередньо у момент подій, у час, що передував подіям, а також після їх завершення). Під час проведення психологічної експертизи досліджуються автентичні показання, тобто такі, які не залежать від будь-якого стороннього впливу або примусу.

За своїм визначенням поліграф є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів; аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, як стверджується, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Поліграф - це багатоканальний осцилограф, який проводить одночасний запис показників кров`яного тиску, дихання, рухових реакцій, робить електрокардіограму тощо. Водночас, на основні чотири показники, які вимірюються поліграфом (артеріальний тиск, пульс, потовиділення, частота дихання) впливає велика кількість емоцій, в тому числі радість, ненависть, печаль, тривога, депресія. Зв`язок цих параметрів у сукупності із намірами безперечного обману до цього часу наукою не доведено. При цьому слід зазначити, що поліграф не читає думки, а лише реєструє фізіологічну активність та зміну її параметрів. Він виявляє не брехню, а лише збудження, яке з певною долею вірогідності може свідчити про неправду. По фізіологічним реакціям не можна точно встановити природу процесу, що їх викликав (позитивна чи негативна емоція, біль, якісь асоціації, брехня, переляк).

Пунктом 6.8 глави VI Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень передбачено, що з метою отримання орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа. Предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо:

ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації;

повноти наданої опитуваною особою інформації;

джерела отриманої опитуваною особою інформації;

уявлень опитуваної особи про певну подію;

іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій.

Такі опитування можуть проводитись тільки за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування.

Крім цього, аналіз чинного законодавства дає підстави для висновку, що законодавець дозволяє використання поліграфа як джерела вірогідної інформації про особу можливе лише у вузькому професійному колі (Інструкція про порядок використання поліграфів у Національній поліції України, затверджена Наказом МВС України від 13.11.2017 року № 920; порядок проведення психофізіологічного дослідження із застосуванням поліграфа у Державному бюро розслідувань, затверджений постановою КМУ від 11.05.2017 року № 449; положення про психологічне забезпечення в Національній гвардії України, затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.12.2016 року № 1285 тощо).

Згідно зі статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

За приписами ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

З огляду на положення ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Частиною 2 ст.78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Таким чином, оскільки результати опитування із застосуванням поліграфа щодо належного виконання відповідачем договірних зобов`язань не можуть бути достовірним та допустимим доказом та бути підставою як для задоволення вимог позивача, так і для відмови в позові, оскільки таке опитування проводиться з метою отримання орієнтовної інформації.

Враховуючи вищевикладене, оскільки висновок психофізіологічного опитування особи з використанням поліграфа не відноситься до висновків експерта чи документів в розумінні доказів та доказування, результати перевірок мають орієнтовне значення, висновки мають ознаки вірогідності, а також відсутність на це згоди досліджуваної особи - підстави для задоволення клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення комплексної судової психологічної експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа відсутні.

На підставі вищевикладеного та керуючись Законом України «Про судову експертизу», ст.ст.76-78, 103, 105, 258-261 ЦПК України, Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення комплексної судової психологічної експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.В. Нестеренко