Справа № 755/5788/24
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

"10" квітня 2024 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 через представника - адвоката Сосенко К.С. звернувся до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Згідно заявлених вимог, позивач просить суд визнати ОСОБА_2 такою, яка втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .

Вимоги позову обґрунтовані тим, що позивач проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Власником нерухомого майна, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 (житлова площа 29, 7 кв. м., загальна площа 45,3/0,75 кв. м., кімнат 2, на 4 поверсі 5-ти поверхового будинку) була ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті власника нерухомого майна та свідомого власного бажання інших зареєстрованих осіб змінити місце реєстрації, у відповідності до витягу з Реєстру територіальної громади міста Києва про зареєстрованих осіб у житловому приміщення наразі за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані лише ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Позивач звертався до органів державної влади та місцевого самоврядування, зокрема комунальних підприємств, установ та організацій для отримання правовстановлюючих документів, які підтверджують право власності ОСОБА_3 на нерухоме майно (квартиру), зокрема, отримував акти та довідки, які б підтвердили факт того, що його мати - ОСОБА_2 не проживає за вказаною адресою вже багато років. Позивач звернувся до Дніпровської районної суду міста Києві державної адміністрації зі зверненням про видачу копії ордеру на житлове приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . У відповідь позивачу направлено відповідний лист від 04 січня 2022 року № 103-103/Ч-607-4537 та повідомлено, що згідно п. 72 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених постановою Ради міністрів Української РСР від 11 грудня 1984 року № 470, при вселенні в надане жиле приміщення громадянин здає ордер у житлово-експлуатаційну організацію, а за її відсутності - відповідному підприємству, установі, організації, тому надати ордер - неможливо. Надалі, з метою зміни власника особового рахунку та укладання договору утримання будинків, споруд та прибудинкової території позивач 18 листопада 2022 року звернувся до Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації. У відповідь Дніпровською районною в місті Києві державною адміністрацією надано відповідь від 29 листопада 2022 року № 103-103/Ч-749/1-5880 в якій повідомлено, що для зміни власника особового рахунку за адресою: АДРЕСА_1 необхідно звернутись в ЖЕД-404 для написання заяви особи, яка бажає переоформити особовий рахунок із підписанням членів сім`ї, які надають згоду на переоформлення, що посвідчується начальником ЖЕД, а тому наразі, змінити власника особового рахунку немає можливості. Зокрема, з метою зміни договору найму на двокімнатну квартиру АДРЕСА_2 , позивач звернувся до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району міста Києва». У відповідь на звернення позивача, останньому направлено лист від 103/45-199 від 25 січня 2023 року про те, що серед наданих позивачем документів наявний витяг з реєстру територіальної громади міста Києва № 14834122 від 12 травня 2021 року, згідно якого за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані дві повнолітні особи. Згода другої (відповідача) відсутня серед наданих позивачем документів. З огляду на вищезазначене вбачається, що позивач не має можливості вчинити будь-які дії з нерухомим майном, зокрема переоформити особовий рахунок через відсутність відповідача за місцем реєстрації вже майже 10 років. Відповідач не проживаючи за місцем реєстрації, квартирою не цікавиться, речей або інших цінностей у квартирі не має, покинула житло відповідач добровільно. На додаток, відповідач не сплачує комунальні платежі, в утриманні житла не приймає участі, зокрема поточний та капітальний ремонт здійснює позивач за власний кошт. На думку позивача, усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном шляхом визнання особи такою, що втратила право користуватися житловим приміщенням є належним способом захисту порушених прав позивача.

Вказана позовна заява та додані до неї документи подані через систему «Електронний суд».

Вказану позову заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до висновку про те, що позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

Суд враховує положення частин 1 - 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи і не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому приходжу до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги частин 1- 4 ст. 274, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

З прохальної частини позовної заяви вбачається клопотання про розгляд справи за участі адвоката АО «Лоукейс» Сосенко Катерини Сергіївни.

За приписами ч. 6 ст. 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні заяви сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Викладене в прохальній частині позовної заяви клопотання представника позивача про розгляд справи за участі адвоката АО «Лоукейс» Сосенко Катерини Сергіївни не містить жодного обґрунтування.

Крім того, слід зазначити, що спрощене провадження, як з повідомленням сторін так і без такого, спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи.

За матеріалами справи вбачається, що у даному випадку з урахуванням предмету спірних правовідносин, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, що є підставою для відмови в задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, з позовної заяви вбачається клопотання про витребування інформації про відповідача ОСОБА_2 , а саме її реєстраційний номер облікової картки платника податків.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Вивчивши клопотання про витребування доказів, суд приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню, оскільки зазначені відомості мають значення для встановлення персональних даних відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 175, 177, 187, 261, 274-279, 352-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

У задоволенні клопотання про проведення судового засідання за участі адвоката АО «Лоукейс» Сосенко Катерини Сергіївни - відмовити.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу, що ознайомитися з матеріалами справи можливо особисто в приміщенні суду або через систему «Електронний суд» (для відображення справи в особистому електронному кабінеті необхідно через особистий електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд» подати заяву про внесення даних РНОКПП або ЄДРПОУ до додаткових відомостей про учасника справи, в якій буде зазначений РНОКПП або ЄДРПОУ відповідного учасника).

Клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів - задовольнити.

Направити запит до Державної фіскальної служби з метою отримання інформації про реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_2 .

Зазначені докази мають бути подані до Дніпровського районного суду міста Києва (02105, м.Київ, вул. Пластова, буд.3, каб. 43) протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі не можливості подання доказів, в тому числі в строк встановлений судом, повідомити про це суд, із зазначенням причин, протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 ЦПК України, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя: