ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 527/629/23 Номер провадження 22-ц/814/735/24Головуючий у 1-й інстанції Свістєльнік Ю.М. Доповідач ап. інст. Триголов В. М.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2024 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючий суддя: Триголов В.М.

Судді: Дорош А.І., Лобов О.А.

Секретар: Кириченко В.В.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області на рішення Глобинського районного суду Полтавської області від 30 серпня 2023 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області про усунення перешкод у здійсненні права власності на нерухоме майно , що придбане на електронних торгах , шляхом припинення податкової застави щодо нього

В С Т А Н О В И В:

У березні 2023 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача Головного управління ДПС у Полтавській області про усунення перешкод в здійсненні права власності на нерухоме майно, що придбане на електронних торгах, шляхом припинення податкової застави щодо нього.

В обґрунтування позову вказав, що він є власником нерухомого майна, а саме нежитлових будівель, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва виданого приватним нотаріусом Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Ганночкою О.В., реєст. № 291.

Вищезазначене свідоцтво видано на підставі акта про проведені електронні торги ВП № 64972584, складеного приватним виконавцем виконавчого округу Полтавської області Скрипником В.Л. 13 березня 2023 року. Вказав, що ним було набуто вказане нерухоме майно у власність на законних підставах та зареєстровано право власності на таке майно у встановленому законодавством порядку. Однак, як вбачається з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, станом на сьогоднішній день стосовно вищевказаного майна, набутого ним з електронних торгів, наявне зареєстроване обтяження у вигляді податкової застави. Боржником у такому обтяженні значиться ОСОБА_2 , який є колишнім власником майна реалізованого на електронних торгах. Враховуючи все вищенаведене, на даний час податкова застава, яка стосується податкового боргу ОСОБА_2 , порушує його законні права, як нового власника нерухомого майна, обмежуючи його право розпоряджатися цим майном на власний розсуд.

Рішенням Глобинського районного суду Полтавської області від 30 серпня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Полтавській області про усунення перешкод в здійсненні права власності на нерухоме майно, що придбане на електронних торгах, шляхом припинення податкової застави щодо нього задоволено.

Припинено податкову заставу (номер запису про обтяження 44170408) на нежитлові будівлі, що в цілому складаються з: будівлі корівника № 1 літ. А,а,а1, загальною площею 1102,8 кв.м, будівлі корівника № 2 літ.Б,б, загальною площею 1155,9 кв.м, будівлі корівника № 3 літ. В,в,в1, загальною площею 967,7 кв.м, будівлі слюсарки літ.Г, загальною площею 26,3 кв.м, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 020).

В апеляційному порядку рішення оскаржило ГУ ДПС у Полтавській області , посилаючись на порушення норм матеріально та процесуального права.

Скарга мотивована тим , що позивачем було придбано майно, що перебуває у податковій заставі . ОСОБА_2 не було надано перелік майна , на яке може бути розповсюджено право податкової застави і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу, відповідно до норм Податкового кодексу та з дотриманням вимог порядку , на підставі інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно в податкову заставу описано майно платника, про що складено акт опису майна №83/16-31-13-04-23 від 27.09.2021 . Цього ж дня внесено запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про обтяження нерухомого майна податковою заставою. Підстави звільнення майна платника податків з податкової застави , передбачені ст.93 Податкового кодексу. У зв`язку із вказаним , зважаючи на наявність боргу у ОСОБА_2 , відсутні законні підстави припинити обтяження та вилучити з податкової застави нерухоме майно , описане актом опису майна №83/16-31-13-04-23 від 27.09.2021 , а отже існують підстави для відмови у задоволенні позову.

ГУ ДПС у Полтавській області просить скасувати рішення Глобинського районного суду Полтавської області від 30 серпня 2023 року , та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Судовим розглядом встановлено , що 13.03.2023 року приватним виконавцем виконавчого округу Полтавської області Скрипником В.Л., відповідно до положень Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5, складено акт про проведені електронні торги (а.с.17-18).

За змістом вказаного акту приватним виконавцем було передано до ДП «Сетам» на реалізацію майно боржника ОСОБА_2 - нежитлові будівлі, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , .

07.03.2023 року відбулися електронні торги з продажу нежитлових будівель, що розташовані на земельній ділянці комунальної форми власності загальною площею 5,7 га, кадастровий номер :00:008:0008, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за адресою: АДРЕСА_1 ,, та складаються з: будівлі корівника № 1 літ. А,а,а1, загальною площею 1102,8 кв.м, будівлі корівника № 2 літ.Б,б, загальною площею 1155,9 кв.м, будівлі корівника № 3 літ. В,в,в1, загальною площею 967,7 кв.м, будівлі слюсарки літ.Г, загальною площею 26,3 кв.м.

Відповідно до протоколу від 07.03.2023 року № 584023, виданого ДП «Сетам» електронні торги з реалізації лоту визнані такими, що відбулися. Переможцем торгів зазначено ОСОБА_1 (а.с.13-15).

На виконання вимог протоколу № 584023 проведення електронного аукціону (торгів) ОСОБА_1 перераховано на депозитний рахунок приватного виконавця Скрипника В.Л. 726 085,00 грн., як оплата за лот № 523336.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим , що оскільки позивач є власником майна, яке знаходиться у податковій заставі і такі обставини мають триваючий характер, вони перешкоджають позивачу на свій розсуд розпоряджатися власним майном, позов підлягає задоволенню.

Колегія суддів , дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, про залишення апеляційної скарги без задоволення , а рішення суду без змін з слідуючих підстав.

Відповідно до статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна, або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Відповідно до пп. 14.1.155 п. 14.1 ст. 14 ПК України податкова застава - спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов`язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом. Податкова застава виникає на підставах, встановлених цим Кодексом. У разі невиконання платником податків грошового зобов`язання, забезпеченого податковою заставою, орган стягнення у порядку, визначеному цим Кодексом, звертає стягнення на майно такого платника, що є предметом податкової застави.

Пунктом 87.2 ст. 87 ПК України передбачено, що джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

Згідно з п. 88.1 ст. 88 ПК України з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

Відповідно до п. 89.1 ст. 89 ПК України право податкової застави виникає: у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку; у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу; у випадку, визначеному в п. 100.11 ст. 100цього Кодексу, - з дня укладання договору про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань.

З урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому (п. 89.2).

Згідно з п. 89.3 ст. 89 ПК України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису.

Аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що предметом податкової застави є майно виключно боржника-платника податків.

Таким чином, оскільки позивач не є боржником, та враховуючи те, що звернення стягнення на податкову заставу можливе лише на майно платника-боржника, до правовідносин, що склалися між сторонами, не можуть застосовуватись норми Податкового кодексу України в частині питання податкової застави.

Згідно п. 93.1 ст. 93 ПК України майно платника податків звільняється з податкової застави з дня: отримання контролюючим органом підтвердження повного погашення суми податкового боргу в установленому законодавством порядку; визнання податкового боргу безнадійним; набрання законної сили відповідним рішенням суду про припинення податкової застави у межах процедур, визначених законодавством з питань банкрутства; отримання платником податків рішення відповідного органу про визнання протиправними та/або скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов`язання або його частини (пені та штрафних санкцій) внаслідок проведення процедури адміністративного або судового оскарження.

Підставою для звільнення майна платника податків з-під податкової застави та її виключення з відповідних державних реєстрів є відповідний документ, що засвідчує закінчення будь-якої з подій, визначених пп. 93.1.1-93.1.5 п. 93.1 цієї статті (пункт 93.2).

Пунктом 93.4 ст. 93 ПК України встановлено, що у разі продажу майна, що перебуває у податковій заставі, відповідно до статті 95 цього Кодексу таке майно звільняється з податкової застави (із внесенням змін до відповідних державних реєстрів) з дня отримання контролюючим органом підтвердження про надходження коштів до бюджету від такого продажу.

Із аналізу правової природи процедури реалізації майна на електронних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їхнього проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на електронних торгах, тобто є правочином.

Враховуючи той факт, що на час розгляду справи майно реалізовано і право власності на це майно набув позивач на підставі правочину (придбане на електронних торгах), то має місце спір про право цієї особи, оскільки наслідки вирішення такого спору судом безпосередньо впливають на зміст та стан його речового права на спірне майно.

Встановивши, що ОСОБА_1 придбав нерухоме майно (нежитлові будівлі, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ), що є предметом оспорюваної податкової застави на прилюдних торгах на сайті ДП «СЕТАМ» з реалізації нерухомого майна, що належить боржнику ОСОБА_2 , місце проведення: https//setam.net.ua/ за оголошенням про реалізацію майна на підставі поданих відділом примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції документів відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29 вересня 2016 року № 2831/5, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 30 вересня 2016 року № 1301/29431 та правомірність цього продажу ніким не оспорюється, суд першої інстанції, з висновками якого погоджується апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про необхідність припинення податкової застави на належні на праві власності позивачу нежитлові приміщення, оскільки він не відповідає за податковими зобов`язаннями попереднього власника майна - ОСОБА_2 .

В апеляційній скарзі Головне управління Державної податкової служби у Полтавській області зазначило, що згідно з п. 93.1 ст. 93 ПК України, майно платника податків звільняється з податкової застави з дня:

- отримання контролюючим органом підтвердження повного погашення суми податкового боргу та/або розстрочених (відстрочених) грошових зобов`язань та процентів за користування розстроченням (відстроченням) в установленому законодавством порядку;

- визнання податкового боргу безнадійним;

- набрання законної сили відповідним рішенням суду про припинення податкової застави у межах процедур, визначених законодавством з питань банкрутства;

- отримання платником податків внаслідок проведення процедури адміністративного або судового оскарження, або в інших випадках, передбачених статтею 55 ПК України, рішення відповідного органу про визнання протиправним та/або скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов`язання.

- отримання платником податків згоди контролюючого органу на відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, відповідно до статті 92 ПК України.

Відповідно до п. 93.2 ст. 93 ПК України підставою для звільнення майна платника податків з-під податкової застави та виключення її з відповідних державних реєстрів є відповідний документ, що засвідчує закінчення будь-якої з подій, визначених пунктом 93.1 цієї статті.

Оскільки Головне управління ДПС у Полтавській області не отримувало будь-яких документів, що засвідчують настання подій, визначених п. 93.1 ст. 93 ПК України, тому суд дійшов помилкового висновку про наявність підстав для припинення податкової застави.

Фактично доводи апеляційної скарги зводяться до того, що у ОСОБА_2 наявний податковий борг який був забезпечений нерухомим майном, тому немає підстави для зняття податкової застави з цього майна, однак такі доводи не заслуговують на увагу, оскільки податкова застава поширюється виключно на майно платника податків, який має податковий борг, у той час, як позивач не є боржником зі сплати податків, правомірно придбав нежитлові приміщення на прилюдних торгах, а боржником є ОСОБА_2 . При цьому правомірність продажу квартири на прилюдних торгах ніким не оспорювалася.

Інших доводів, які б давали підстави для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення апеляційна скарга не містить.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

В даному випадку, ОСОБА_1 просив усунути перешкоди у здійсненні ним права розпорядження на належне йому на праві власності нерухоме майно шляхом скасування податкової застави, що відповідає засадам належного способу захисту порушеного права.

Виходячи із системного аналізу норм ЦК України, ЗУ «Про виконавче провадження», особа, що придбала майно на електронних торгах, є добросовісним набувачем такого майна і стає його власником, а це майно звільняється від арештів та заборон (крім арешту, накладеного на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову).

Отже, суд першої інстанції, з яким погоджується і апеляційний суд повно і всебічно дослідив наявні у справі докази та надав їм належну правову оцінку, правильно встановив, що позивач довів належними та допустимими доказами обгрунтованість своїх позовних вимог.

Європейський суд з прав людининаголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (§ 59 рішення ЄСПЛ у справі «De Geouffre de la Pradelle v. France» від 16 грудня 1992 року, заява № 12964/87).

Наведені в апеляційній скарзі доводи фактично зводяться до переоцінки доказів та незгоди апелянта з висновками суду першої інстанції та з їх оцінкою, а тому не дають підстав для висновку про неправильне застосування місцевим судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Виходячи з наявних у матеріалах справи та досліджених судом першої інстанції доказів, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог є законними і обгрунтованими, відповідають обставинам справи та положенням матеріального закону.

Наведене свідчить, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відповідно до ст. 375 ЦІК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374 ч.1 п.1, 375, 382 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області залишити без задоволення.

Рішення Глобинського районного суду Полтавської області від 30 серпня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий: В.М. Триголов

Судді : А.І. Дорош

О.А. Лобов