Провадження №: 2/755/718/24
У Х В А Л А

"11" квітня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Яхно П.А.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, клопотання представника відповідача за первісним позовом, позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про витребування доказів, що подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_4 , Офіс Генерального Прокурора, про визнання недійсною боргової розписки від 16.01.2016, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_4 , Офіс Генерального Прокурора, про стягнення заборгованості за розпискою від 16.01.2016, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває вказана цивільна справа.

11.04.2024 у підготовчому судовому засіданні представник ОСОБА_1 - Шипілов О.В. заявив клопотання про витребування доказів, навівши відповідні обґрунтування у письмовому клопотанні, у якому просить суд витребувати: з Офісу Генерального прокурора докази, у вигляді копій документів тощо, які б свідчили, що власником коштів на суму 150 000 доларів США, вилучених 16.07.2016 в межах кримінального провадження №0001691 за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , є саме ОСОБА_4 ; витребувати з Департаменту з питань виконання кримінальних покарань копії декларацій про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру за 2013 та 2014 рік, які подавалися ОСОБА_4 відповідно 04.09.2014 та 16.03.2015; встановити додатковий строк для подання доказів, які вказані у додатках №№ 1-11 до цього клопотання та долучити їх до матеріалів справи №755/15210/23.

Представник ОСОБА_3 - ОСОБА_6 не заперечував проти витребування доказів у справі, посилаючись на те, що факт ймовірної належності чи не належності коштів є предметом доказування.

Представник третьої особи Офісу Генерального Прокурора - Адамова О.О. заперечувала проти задоволення клопотання про витребування доказів, зважаючи на те, що докази мали бути подані разом із позовною заявою, але подані пізніше. 12.05.2022 адвокат Шипілов О.В. подавав до Дарницького районного суду м. Києва клопотання про скасування арешту з майна, у задоволенні якого було відмовлено. Усі документи містяться в матеріалах кримінального провадження, в Офісу є лише копії. Конкретних документів представник не просить, відтак незрозумілим є коло витребуваних доказів.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_7 у підготовче судове засідання 11.04.2024 не з`явились.

При цьому, до суду 10.04.2024 від представника ОСОБА_4 - ОСОБА_7 надійшло клопотання про відкладення судового засідання.

Суд, вислухавши думку представників сторін, вивчивши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, доходить наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 83 Цивільного процесуального кодексу України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

За вимог ч.ч. 1-2 ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

За вимог ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

У відповідності до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно ст. 78 Цивільного процесуального кодексу України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Таким чином, з урахуванням наведених норм матеріального права суд доходить до висновку, що докази мають стосуватися прав та обов`язків позивача та відповідача, при цьому підтверджувати або спростовувати наявність чи відсутність між позивачем та відповідачем спірних правовідносин. Заявлене клопотання стосується обставин та доказів щодо ОСОБА_4 , який має статус третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору як за первісним, так і за зустрічним позовом.

З огляду на викладене, суд доходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача за первісним позовом, позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про витребування доказів.

Керуючись ст.ст. 77, 81, 83, 84, 260, 353, 354 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника відповідача за первісним позовом, позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про витребування доказів - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки встановлені ст. 354 ЦПК України.

Повний текст ухвали складено 19.04.2024.

Суддя: