Справа № 953/1471/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" квітня 2024 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Юрлагіної Т.В.,

за участю секретаря Бірукової Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

26 лютого 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб, укладений з відповідачем, зареєстрований 13 вересня 2008 року Комсомольською селищною радою Зміївського району Харківської області, про що складено відповідний актовий запис № 129. Від даного шлюбу мають неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

12 березня 2024 року ухвалою судді відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

10 квітня 2024 року відповідач ОСОБА_2 в приміщенні суду ознайомився з матеріалами справи та отримав копію ухвали про відкриття провадження.

17 квітня 2024 року через систему «Електронний суд» від ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Крім того, 17 квітня 2024 року через систему «Електронний суд» від ОСОБА_2 надійшло клопотання про надання часу ОСОБА_1 для примирення з ОСОБА_2 строком на шість місяців, та зупинення провадження у справі до закінчення строку на примирення.

17 квітня 2024 року через канцелярію суду представник відповідача адвокат Щербаков С.Ю. подав клопотання про зупинення провадження у справі та надання сторонам строку на примирення. Крім того, просив проводити судове засідання без участі відповідача та його представника.

У судове засідання позивач не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином. Через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи без її участі, зазначила, що заперечує проти клопотання про надання строку на примирення, оскільки не бачить можливості зберігати сім`ю.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Відповідно до статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Суд зазначає, що наявність наміру для примирення лише в одного подружжя без згоди на це іншого подружжя не є правовою підставою для надання строку для примирення. При цьому, надання строку на примирення є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Підставою для надання строку для примирення являється бажання сторін зберегти сім`ю.

У п. 10 постанови №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що передбачене ч. 1 ст. 111 СК вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (ч. 5 ст. 191 ЦПК). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей.

З огляду на конкретні обставини справи, ініціативу сторони відповідача у наданні строку на примирення, з урахуванням інтересів позивача та відповідача у їх сукупності, з метою уникнення формалізму при вирішенні позову про розірвання шлюбу, враховуючи наявність у подружжя неповнолітніх дітей, суд вважає необхідним в даному випадку вжити заходів щодо примирення подружжя.

При наданні сторонам строку для примирення, слід роз`яснити сторонам, що примирення передбачає активні дії, спрямовані на врегулювання спору, відновлення сімейних стосунків та залагодження конфліктних ситуацій, тощо.

Згідно вимог ч. 7 ст. 240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

На думку суду, в даному випадку достатнім строком, впродовж якого сторони, зважаючи на обставини, викладені в позовній заяві, можуть остаточно визначитися щодо можливості збереження шлюбу, є два місяці. Зазначений строк на думку суду буде достатнім для здійснення позитивних кроків з боку сторін та виявлення свого дійсного ставлення один до одного.

Згідно вимог п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку на примирення.

Вивчивши матеріали справи, суд бере до уваги, що кожна сторона має право здійснювати захист своїх прав та інтересів на власний розсуд, а тому вважає необхідним частково задовольнити подане клопотання та надати сторонам строк для примирення 2 місяці, а саме до 17.06.2024.

Керуючись: ч. 7 ст. 240, п. 4 ч. 1 ст. 251, ст.ст. 258 - 260 ЦПК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_2 про надання строку на примирення - задовольнити частково.

Надати сторонам у справі про розірвання шлюбу строк для примирення тривалістю 2 (два) місяці.

Зупинити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу до закінчення строку на примирення до 17 червня 2024 року.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

СУДДЯ: Т.В. Юрлагіна