Єдиний унікальний номер 448/981/19
Провадження № 6/448/1/24
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

(повне)

17.04.2024року м.Мостиська

Мостиський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Юрія БІЛОУСА,

за участю секретаря судового засідання Ірини РОМАНЧЕНКО,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Мостиська заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Товариства з обмеженою відповідальністю «Цегельний завод «Промінь» та Мостиська міська рада Львівської області,

про: заміну сторони виконавчого провадження,

учасники справи:

заявник - Володимир ШИЙКА,

представник заінтересованої особи Мостиської міської ради Львівської області, Андріана КИРИЛЮК,

представник заінтересованої особи - ТзОВ «Цегельний завод «Промінь», не з`явився,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 , звернувся до суду із зазначеною заявою. В обґрунтування заяви зазначив, що рішенням Мостиського районного суду Львівської області від 27.11.2019 року, ухвалено стягнути з ТОВ «Цегельний завод «Промінь», в його, заявника користь заборгованість із заробітної плати за період роботи з травня 2017 року по вересень 2017 року в сумі 9161,14 грн., середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні у сумі 82706 гривень 68 копійок. На виконання вищевказаного рішення суду було видано виконавчий лист №448/981/19, який ним, заявником пред`явлено до примусового виконання до Мостиського відділу державної виконавчої служби у Яворівському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

Стверджує, що 29.09.2022 року головним державним виконавцем Мостиського відділу державної виконавчої служби у Яворівському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Бідак О.Є., винесено постанову про повернення йому виконавчого листа на підставі п.2 ч.1 ст.37 Закону України «Про виконавче провадження» (у боржника відсутнє майно, на яке може бути звернено стягнення, а здійснені виконавцем відповідно до цього Закону заходи щодо розшуку такого майна виявилися безрезультатними). Отже, рішення Мостиського районного суду Львівської області від 27.11.2019р., залишається не виконаним через відсутність у боржника майна на яке може бути звернено стягнення.

Вказує, що із відповіді Мостиської міської ради від 15.11.2021 року №2.19-3191 вбачається, що відповідно до рішення Господарського суду Львівської області у справі №914/647/21 від 08 червня 2021 року, рішень Яворівської районної і Мостиської міської рад у комунальну власність територіальної громади Мостиської міської ради Львівської області прийнято цілісний майновий комплекс цегельного заводу «Промінь» - майно вартістю 310914,00 грн., що становить 94,3% статутного капіталу ТзОВ «Цегельний завод «Промінь», згідно переліку будівель. Згідно відповіді Мостиської міської ради Львівської області №1358/02-33 від 24.05.2023 року також вбачається, що відповідно до рішення Господарського суду Львівської області від 08.06.2021 року зобов`язано Яворівську районну раду Львівської області передати у комунальну власність територіальної громади Мостиської міської ради Львівської області цілісний майновий комплекс цегельного заводу «Промінь» - майно вартістю 310914,00 грн. (справа № 914/647/21), що становить 94,3% статутного капіталу ТзОВ «Цегельний завод «Промінь», засновником якого була Мостиська районна рада Львівської області. Тобто, майно боржника ТзОВ «Цегельний завод «Промінь», вартістю 310914,00 грн. стало комунальною власністю територіальної громади Мостиської міської ради Львівської області, що визнається самою заінтересованою особою - Мостиською міською радою Львівської області у своїх листах від 15.11.2021р. №2.19-3191 та №1358/02-33 від 24.05.2023 року, а тому вона на його, заявника переконання є правонаступником прав і обов`язків ТзОВ «Цегельний завод «Промінь», та несе відповідальність по зобов`язаннях ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» в тому числі за заборгованість по заробітній платі. Таким чином, отримавши у комунальну власність майно боржника цілісний майновий комплекс ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» вартістю 310914,00 грн., Мостиська міська рада Львівської області, як орган місцевого самоврядування несе відповідальність та є правонаступником боржника, оскільки до неї відбувся перехід майнових прав боржника ТзОВ «Цегельний завод «Промінь».

Покликається на те, що той факт, що заінтересована особа Мостиська міська рада Львівської області є правонаступником ТзОВ «Цегельний завод «Промінь», оскільки набула права власника на майно боржника - ТзОВ «Цегельний завод «Промінь», підтверджується також листом Яворівської районної ради Львівської області від 15.07.2022р №172, із якого вбачається, що на виконання рішення Господарського суду Львівської області у справі №914/647/21 від 08 червня 2021 року Яворівською районною радою було прийнято рішення №93 від 17.09.2021р. «Про передачу майнового комплексу цегельного заводу «Промінь» у комунальну власність територіальної громади Мостиської міської ради Львівської області. 30.09.2021р. Яворівською районною радою та Мостиською міською радою був підписаний акт прийому передачі цілісного майнового комплексу цегельного заводу «Промінь», який був затверджений рішенням районної ради №121 від 07.12.2021р. Внаслідок вказаних дій майновий комплекс цегельного заводу «Промінь» перебуває у власності Мостиської міської ради Львівської області, яка стала власником майнового комплексу цегельного заводу «Промінь».

З огляду на вищенаведене, просив суд замінити боржника ТОВ «Цегельний завод «Промінь» у виконавчому листі, виданому 16.01.2020 року Мостиським районним судом Львівської області у цивільній справі №448/981/19 про стягнення з ТОВ «Цегельний завод «Промінь» в його, ОСОБА_3 користь заборгованість із заробітної плати за період роботи з травня 2017 року по вересень 2017 року в сумі 9161, 14 грн., а також середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні у сумі 82706, 68 грн., - на Мостиську міську раду Львівської області.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_4 , підтримав вимоги заяви, просив суд таку задоволити.

Представник заінтересованої особи Мостиської міської ради Львівської області Кирилюк А., в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення вказаної заяви, при цьому посилалась, на письмові заперечення, що долучені до матеріалів справи.

Представник заінтересованої особи - ТзОВ «Цегельний завод «Промінь», в судове засідання не з`явився.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Процесуальне правонаступництво це перехід процесуальних прав і обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні. Процесуальне правонаступництво випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони матеріального правовідношення її правонаступником) і відображає зв`язок матеріального і процесуального права. Здійснення правонаступництва є результатом наявності визначеного юридичного складу, тобто сукупності юридичних фактів, необхідних і достатніх для того, щоб отримати відповідний ефект наступництво в правах та обов`язках. У кожному конкретному випадку для вирішення питань можливості правонаступництва суду слід аналізувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права.

За приписами статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Процесуальне правонаступництво є похідним від матеріального та випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони у матеріальному правовідношенні її правонаступником).

Отже, процесуальне правонаступництво, передбачене статтею 55 ЦПК України, це перехід процесуальних прав та обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні.

Відповідно до статей 104, 106 ЦК України юридична особа припиняється в результаті передання всього свого майна, прав та обов`язків іншим юридичним особам правонаступникам (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або в результаті ліквідації.

Злиття, приєднання, поділ та перетворення юридичної особи здійснюються за рішенням його учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, а у випадках, передбачених законом, за рішенням суду або відповідних органів державної влади.

Згідно із частинами другою, третьою статті 107 ЦК України у разі реорганізації юридичної особи шляхом приєднання до іншої юридичної особи остання є повним правонаступником юридичної особи, що реорганізовується, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами.

Відповідно до статті 512 Цивільного кодексу України самостійною підставою заміни кредитора у зобов`язанні є правонаступництво. Цивільному праву відомі дві форми правонаступництва універсальне та сингулярне.

При універсальному правонаступництві до правонаступника разом з правами первісного кредитора переходять і його обов`язки. Найпоширенішими випадками універсального правонаступництва у сучасному цивільному праві є спадкове правонаступництво і правонаступництво в разі реорганізації юридичної особи. При сингулярному правонаступництві до правонаступника переходить тільки певне право кредитора, як, наприклад, при договірній передачі прав вимоги (цесії).

Таким чином, вбачається, що законодавець, закріплюючи правонаступництво як самостійну підставу заміни кредитора, мав на увазі саме універсальне правонаступництво.

Підставою заміни кредитора внаслідок правонаступництва (так само як і внаслідок виконання зобов`язання за боржника поручителем, майновим поручителем або іншою третьою особою) буде пряма вказівка акта цивільного законодавства (ч.3 ст.11 ЦК України), а також настання певних обставин, які мають юридичне значення (наприклад, припинення юридичної особи шляхом реорганізації).

Заміна осіб у зобов`язанні пов`язана з тим, що попередні учасники зобов`язань вибувають з цих відносин, а їх права та обов`язки у повному обсязі переходять до суб`єктів, які їх замінюють.

Відповідно до статей 12 і 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Відповідно до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі статтею 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

У частинах 1, 2, 8 статті 83 ЦПК України визначено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Слід зазначити те, що як зазначає заявник ОСОБА_4 , відповідно до ст.55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Разом з тим, заявник ОСОБА_4 , не надав суду жодного доказу того, що ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» припинений як юридична особа (шляхом реорганізації чи ліквідації).

Відповідно до Статуту ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» товариство припиняється шляхом його реорганізації або ліквідації; реорганізація Товариства проводиться за рішенням загальних зборів, проте на сьогодні таке рішення не приймалося.

Реорганізація це повна або часткова заміна власників корпоративних прав підприємства, зміна організаційно-правової форми організації бізнесу, ліквідація окремих структурних підрозділів або створення на базі одного підприємства кількох, наслідком чого є передача або прийняття його майна, коштів, прав та обов`язків правонаступником.

Ліквідація це процедура, результатом якої є припинення юридичної особи, тобто внесення запису про припинення юридичної особи в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі ЄДР), після чого юридична особа перестає існувати. Тільки у такому випадку може йти мова про правонаступництво.

Відповідно до частин першої, п`ятої статті 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Згідно із статтею 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань» у разі приєднання юридичних осіб здійснюється державна реєстрація припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті приєднання, та державна реєстрація змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються. Приєднання вважається завершеним з дати державної реєстрації змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються. Зазначені правові норми є загальними для всіх юридичних осіб.

З Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що долучений до матеріалів справи вбачається, що ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» зареєстрований та не перебуває в процесі припинення. Так само і в засновниках зазначено Мостиську районну раду Львівської області, а не Мостиську міську раду.

За рішенням Господарського суду Львівської області від 08.06.2021 року у комунальну власність територіальної громади Мостиської міської ради Львівської області передано лише майно, а не права та обов`язки.

Підсумовуючи наведене вище, суд зазначає, що заявник ОСОБА_4 , звертаючись до суду із вказаною заявою не надав жодних документів, що передбачені вимогами чинного законодавства, які могли бути підставою для заміни сторони у виконавчому провадженні.

Надані заявником ОСОБА_5 , листи не є належними та допустимими доказами, з яких вбачається правонаступництво Мостиської міської ради щодо ТзОВ «Цегельний завод «Промінь».

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви ОСОБА_3 слід відмовити, з наведених вище мотивів і підстав.

Керуючись статтями 258-260, 442 ЦПК, суд -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Товариства з обмеженою відповідальністю «Цегельний завод «Промінь» та Мостиська міська рада Львівської області, про: заміну сторони виконавчого провадження, - відмовити.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет веб-адреса сторінки: http:// ms.lv.court.gov.ua

Повний текст ухвали складено 22 квітня 2024 року.

Учасники справи:

Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ;

Заінтересовані особи:

- ТОВ «Цегельний завод «Промінь», місцезнаходження: м.Мостиська, вул.Перемишльська, 29, Яворівського району Львівської області, .

- Мостиська міська рада Львівської області, місцезнаходження: м.Мостиська, вул.Грушевського, 6, Яворівського району Львівської області, .

Суддя Юрій БІЛОУС