Провадження № 2/635/2700/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2024 року сел. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Лук`яненко С.А.,

секретар судового засідання Макаренко С.І.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

17 листопада 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Харківського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 22 листопада 2023 року провадження по справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження.

У судові засідання, призначені на 21.12.2023 року, на 23.01.2024 року, на 01.03.2024 року, та на 17.04.2024 року, позивач не з`явився, будучи повідомленим про день, час та місце розгляду справи належним чином в порядку, передбаченому ст. 128 ЦПК України шляхом направлення судових повісток рекомендованою кореспонденцією на адресу зазначену в позові (судові виклики повернулись з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою»), про що в матеріалах справи наявні відповідні докази. Телефон позивача, зазначений в позові, не обслуговується. Про причини своєї неявки позивач суд не повідомляв, заяв про розгляд справи за його відсутності та будь-яких інших клопотань до суду не надходило.

Відповідач ОСОБА_2 в судові засідання також не прибула, будучи належним чином повідомленою про дату, місце та час розгляду справи.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Разом з тим, незважаючи на те, що саме позивач ОСОБА_1 був ініціатором судового процесу, в подальшому свідомо нехтував своїми процесуальними правами та обов`язками, не з`являючись у судові засідання, а також не вживаючи жодних заходів, спрямованих на те, щоб дізнатись про стан відомого йому судового провадження. Процесуальна бездіяльність позивача не може ставити під сумнів здійснення судочинства судом відповідно до вимог процесуального закону, про що неодноразово зазначалося у рішеннях Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Статтею 223 ЦПК України встановлені наслідки неявки у судове засідання учасника справи. Так, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав лише першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними . Відповідно до частини 5 зазначеної статті у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Як зазначив Верховний Суд в постанові від 22 травня 2019 року по справі №310/12817/13, зазначені наслідки, у вигляді залишення позову без розгляду, настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Практика Європейського Суду з прав людини виходить із того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З огляду на викладене та приймаючи до уваги, що позивач недобросовісно керується процесуальними правами при розгляді справи за його позовом, неодноразово не з`являється в судові засіданні при наявності відомостей про належне повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, порушуючи при цьому права інших осіб, які беруть участь у справі на розгляд справи протягом розумного строку, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду.

Керуючись ст. ст. 3, 44, 223, 257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Суддя С.А.Лук`яненко