Справа № 757/3091/23-ц
Провадження № 2/761/2832/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Волошина В.О.

при секретарі: Харечко О.В.

за участі:

представника позивача: ОСОБА_1 ,

представника відповідача: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва питання про прийняття до розгляду зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання недійсним договору позики, у вигляді боргової розписки; визнання відсутнім права вимоги грошових коштів за договором позики, поданого в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики,

в с т а н о в и в :

В січні 2023р. до Печерського районного суду м. Києва звернувся ОСОБА_4 із позовом до ОСОБА_3 , в якому просить суд:

-стягнути з відповідача на користь позивача заборованість у розмірі 250000,00 доларів США за договором позики; 3% річних у розмірі 1100,00 доларів США; проценти за користування коштами у розмірі 18493,15 доларів США.

Ухвалою судді Печерського районного суду м. Києва від 07 лютого 2023р. матеріали вказаного позову передано за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 11 липня 2023р. у даній справі відкрито провадження та призначено в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання.

29 вересня 2023р. в межах розгляду вказаної цивільної справи відповідачем подано зустрічну позовну заяву, відповідно до якої останній просить суд:

-визнати недійсним договір позики, укладений у формі розписки від 07 травня 2020р. із зазначенням особи, що підписується « ОСОБА_3 »;

-визнати відсутнім право вимоги грошових коштів позивача за первісним позовом до відповідача, що витікає з розписки від 07 травня 2020р.

Крім того, позивач за зустрічним позовом просив суд відстрочити останньому сплату судового збору за подання зустрічного позову, з огляду на важкий майновий стан відповідача.

В судовому засіданні представник позивача заперечував щодо прийняття зустрічного позову.

В судовому засіданні представник відповідача просив суд прийняти зустрічний позов до спільного розгляду із первісним позовом.

Під час вивчення матеріалів зустрічної позовної заяви, поданої в межах розгляду вказаної цивільної справи судом було встановлено, що остання подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177, 194 ЦПК України, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 193 ЦПК України передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Відповідно до 175 ЦПК України позовна заява, зокрема, повинна містити:

-зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

-виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту своїх прав, свобод чи інтересів, які мають бути сформульовані максимально чітко і зрозуміло.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких грунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Суд зауважує, що відповідно до п. 7 постанови пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12 червня 2009р. у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Так, позивач за зустрічним позовом просить суд визнати недійсним договір позики, укладений у формі розписки, у зв`язку із відсутністю волевиявлення останнього на укладення вказаного правочину, у відповідності до ч. 3 ст. 203 ЦК, ч. 1 ст. 215 ЦК України (Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. 1 - 3, 5 та 6 ст. 203 ЦК України).

Суд звертає увагу позивача за зустрічним позовом, що позивачем було подано до суду заяву про зменшення розміру позовних вимог, яку було долучено до матеріалів справи в підготовчому засіданні. Як вбачається із поданої заяви, відповідача за первісним позовом частково сплатив борг позивачу, та станом на даний час розмір основного боргу відповідача перед позивачем складає 224704, 00 доларів США, 3 %річних - 997,00 доларів США та проценти за користування коштами - 16621,94грн.

З огляду на викладене, суд зауважує, що позивачем по тексту зустрічної позовної заяви взагалі не міститься викладу обставин з приводу часткового погашення останнім боргового зобов`язання перед позивачем за вищевказаним договором позики, що позбавляє суд можливості повно та всебічно встановити фактичні обставини справи, які б обгрунтовували позовні вимоги позивача за зустрічним позовом, що є порушенням ст.175 ЦПК України.

Так, позивачу за зустрічним позовом необхідно викласти обставини які обґрунтовують правові підстави заяви, оскільки по тексту позову міститься посилання на порушення ч. 3 ст. 203 ЦК України (відсутність волевиявлення ОСОБА_3 на укладення договору позики), натомість останнім було частково погашено заборгованість за даним правочином, що суперечть один одному, оскільки, на перконання суду, часткове погашення боргу тягне за собою і часткове визнання позичальником боргового зобов`язання, за яким відбулось часткове погашення.

Також, згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем за зустрічним позовом заявлено дві немайнові вимоги.

При цьому, до зустрічного позову не долучено квитанції про сплату судового збору у встановленому законом розмірі. Сторона позивача за зустрічним позовом клопотала перед судом про відстрочення сплати судового збору у зв`язку із важким майновим станом останнього.

Стосовно клопотання відповідача про відстрочення від сплати судового збору за подання зустрічного позову необхідно зазначити наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Як на підставу відстрочення сплати судового збору, позивач за зустрічним позовом посилається на важке матеріальне становище, при цьому доказів цьому суду не надано.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору.

Так, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2023 року встановлений в розмірі 2684,00 грн.

Позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Отже, позивач при зверненні до суду з вказаним позовом зобов`язаний сплатити судовий збір у розмірі, який передбачений п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» , за дві вимоги немайнового характеру - 2147,20 грн (1073,60+1073,60), надавши докази про сплату (оригінал квитанції), або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд роз`яснює позивачу за зустрічним позовом, що сторона може сплатити вказаний судовий збір за вищезазначену позовну вимогу немайнового характеру за наступними реквізитами Шевченківського районного суду м. Києва:

«Отримувач коштів ГУК у м.Києві/Шевченк.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026011

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу: 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Шевченківський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа)».

Суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, позивачу за зустрічним позовом, необхідно подати до суду виправлену редакцію позовної заяви для суду та відповідно до кількості учасників процесу, з урахуванням вищенаведених недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання недійсним договору позики, у вигляді боргової розписки; визнання відсутнім права вимоги грошових коштів за договором позики, поданий в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання стороною ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у встановлений строк зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 12 квітня 2024р.

Суддя: