Справа № 758/9138/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2024 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Будзан Л.Д.,

за участі: секретаря судового засідання - Соколовської А.А.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву представника позивачки - адвоката Гаро Г.О. про забезпечення доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про встановлення факту батьківства, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про встановлення факту батьківства.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 16 січня 2024 року вказану цивільну справу прийнято до провадження та продовжено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні представники позивача та відповідача не заперечували проти закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Суд, вислухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення у справі «Смірнова проти України», від 08 листопада 2005 року, заява № 36655/02).

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

У відповідності до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Підстав для залишення позову без розгляду чи закриття провадження у справі відсутні. У підготовчому судовому засіданні виконані вимоги ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

Згідно п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, суд вважає, що у підготовчому засіданні вирішені питання про всі процесуальні дії, які необхідно вчинити до закриття підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, тому підготовче засідання підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. 200, 258-261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про встановлення факту батьківства.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 13 червня 2024 року о 14 год. 00 хв., який відбудеться в приміщенні Подільського районного суду міста Києва, за адресою м. Київ, вул. Хорива, 21, каб. 308.

Про дату, час та місце розгляду справи повідомити учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Леся БУДЗАН