Справа № 646/3594/24
№ провадження 2/646/1951/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.04.24 м.Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Барабанова В.В. ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Халабурдін Святослав Володимирович до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про стягнення грошових коштів,-

встановив:

ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Халабурдіна С.В. звернувся до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовною заявою до відповідача про стягнення грошових коштів. Також позивач просив про забезпечення позову та надання строку на доведення витрат на правничу допомогу, протягом 5-ти днів з дня ухвалення рішення за даним позовом.

Ухвалою судді Червоноазводського районного суду м. Харкова від 08.04.2024 позовну заяву залишено без руху.

11.04.2024 від позивача надійшла заява про усунення недоліків. Однак, позивачем ухвала судді про залишення позовної заяви без руху виконана не в повному обсязі.

Отже позовна заява підлягає залишенню без руху повторно з наступних підстав.

Загальні вимоги до змісту позовної заяви встановлені ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом спору є заборгованість відповідача перед позивачем, а саме: невиконання відповідачем умов договору позики.

Договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей (ст.1047 ЦК України).

За своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який боржник видає кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей.

Досліджуючи боргові розписки чи договори позики, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, а також надавати оцінку всім наявним доказам і залежно від установлених результатів - робити відповідні правові висновки.

Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 04.12.2019 р. у справі №235/5555/16-ц (провадження № 61-28858св18).

Таким чином, у разі пред`явлення позову про стягнення боргу позивач повинен підтвердити своє право вимагати від відповідача виконання боргового зобов`язання. Для цього, з метою правильного застосування ст.ст. 1046,1047 ЦК України суд повинен встановити наявність між позивачем і відповідачем правовідносин за договором позики, виходячи з дійсного змісту та достовірності документа, на підставі якого доказується факт укладення договору позики і його умов. Таким чином, позивачу необхідно надати до суду оригінал розписки.

Отже, на підтвердження наявності заборгованості за договором позики позивач повинен надати суду оригінал розписки. Натомість позивачем до позовної заяви долучено копію розписки, що не є належним доказом наявності боргу.

Крім того, положеннями статті 151 ЦПК України встановлено форму і зміст заяви про забезпечення позову. Згідно змісту якої, зокрема, вказано, що заява про забезпечення позову подається у письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: відомості про предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Суд звертає увагу, що заяви та клопотання - це важливий засіб встановлення обставин, які мають значення для справи, забезпечення та відстоювання прав та законних інтересів учасників процесу, які згідно аналізу норм цивільного процесуального законодавства оформляються у письмову вигляді окремим документом.

Разом з тим, представником позивача через систему «Електроний суд» позовну заяву сформовано разом із заявою про забезпечення позову.

Отже, наведені норми процесуального закону вказують на необхідність подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, із відповідним обґрунтуванням необхідності забезпечення позову, у вигляді окремих документів згідно з вимогами ЦПК України.

Таким чином суд зазначає, що недотримання обов`язкових вимог до змісту і форми позовної заяви, а також до заяви про забезпечення позову, є перешкодою для відкриття провадження у справі та, відповідно, розгляду заяви у відповідності до ст. 153 ЦПК України.

Положеннями п.1ч.1ст.176 ЦПК України встановлено,що ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку

Так, позивач у позовній заяві зазначив ціну позову в іноземній валюті.

Зі змісту позовної заяви вбачається,що позивач просить стягнутиз відповідача заборгованість за договором позики (розпискою) в іноземній валюті, в загальній сумі у розмірі 109 023,48 доларів США.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Як зазначено у п. 11 Постанови Пленуму ВССУ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17.10.2014 року № 10, порядок сплати судового збору за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, у випадках та на умовах, встановлених законом, передбачено в абзаці 2 частини першої статті 6 Закону № 3674-VI. У цьому випадку ціна позову визначається як в іноземній валюті, так і в національній валюті України відповідно до офіційного курсу, встановленого Національним банком України на день подання позову. Виходячи саме з такої ціни позову (в національній валюті), визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті. Однак якщо день подання позову не співпадає з днем сплати судового збору (збір сплачено раніше), то останній визначається з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України саме на день сплати, а не на день подання позову.

З огляду на те, що подана до суду позовна заява не містить ціни позову в національній валюті, а позивачем заявлено позовну вимогу майнового характеру в іноземній валюті, тому позивачеві слід зазначити ціну позову в національній валюті відповідно до офіційного курсу євро до української гривні на день подачі позову до суду.

Слід зауважити на тому, що відсутність ціни позову майнового характеру в національній валюті перешкоджає встановити розмір судового збору, який підлягає до сплати за позовну вимогу майнового характеру.

Відповідно до ч. 1, 2ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175і177цьогоКодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, суддя вважає за необхідне заяву залишити без руху повторно, надавши заявнику строк для усунення вищезазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Керуючись ст. 175-177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Халабурдін Святослав Володимирович до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про стягнення грошових коштів повторно залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної на протязі десяти днів, з дня отримання цієї ухвали.

Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Барабанова