Справа № 766/5819/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2024 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Іванцової Н.К.,

секретаря судового засідання Березняк А.А.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом адвоката Мальцева Якова Михайловича, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_3 до Херсонської міської ради, ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Довгань Оксана Іванівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

встановив:

Адвокат Мальцев Яков Михайлович, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до Херсонської міської ради, ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Довгань Оксана Іванівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка на день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . З 01.03.2022 року Херсонська область і місто Херсон були окуповані військами РФ, окупація тривала до ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після звільнення м. Херсон від окупації, позивач намагалась звернутись до нотаріусів м. Херсона з заявою про прийняття спадщини, але переважна більшість нотаріусів знаходилась за межами міста Херсона через ведення бойових дій та постійні обстріли міста. Ті нечисленні нотаріуси, які повернулись в м. Херсон після його звільнення, відмовляли у вчиненні нотаріальних дій, посилаючись на те, що вони не в змозі працювати через відсутність електроенергії, інтернету та доступу до нотаріальних реєстрів. 05.04.2023 року позивач потрапила на прийом до приватного нотаріуса Херсонського нотаріального округу Довгань О.І., яка прийняла від неї заяву про прийняття спадщини за №6 та завела спадкову справу №28/2022. 16.05.2023 року приватним нотаріусом Херсонського нотаріального округу Довгань О.І. була прийнята постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивачем був пропущений строк на прийняття спадщини. У зв`язку з викладеним, позивач просить визначити їй додатковий строк для подання заяви до приватного нотаріуса Херсонського нотаріального округу Довгань О.І. про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18.10.2023 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

04.12.2023 року представником відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_2 поданий відзив на позовну заяву. У відзиві представник відповідача вказала, що відповідач ОСОБА_4 звернувся до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Нестерович О.І. 05.08.2022 року о 09 год. 15 хв. з заявою про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на день смерті залишила на ім`я ОСОБА_4 . заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Шевченко Н.В. 29.09.2020 року за р-№1113,1114. Вказана заява зареєстрована за №334, відкрита спадкова справа № 16/2022, в той же час відомості про її відкриття не було внесено нотаріусом до Державного Спадкового реєстру, оскільки з 24.02.2022 року було обмежено роботу Спадкового реєстру на окупованих територіях. Відповідно ОСОБА_4 прийняв спадщину після померлої ОСОБА_5 шляхом подання заяви нотаріусу, у строки визначені законом, відсутність звернення приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Нестерович О.І. для надання доступу до Державного спадкового реєстру з метою внесення відомостей про відкриття спадкової справи 05.08.2022 року за № 16/2022 та видачі свідоцтва про право на спадщину не позбавляє ОСОБА_4 прав спадкоємця. Також зазначила, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки, позивач ОСОБА_3 повинна була звернутись з заявою про прийняття спадщини до 16.08.2022 року, а з урахуванням п.3 постанови КМУ №164 (в редакції на час звернення до нотаріуса) до 16.12.2022 року. Вважає, що позивачем не доведено наявність поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини. У задоволенні позовних вимог просила відмовити.

Представником позивача ОСОБА_1 подана відповідь на відзив. У відповіді на відзив представник позивача зазначив, що у зв`язку з воєнним станом усі без винятку громадяни України були позбавлені безперешкодно користуватись своїми правами і можливостями, в тому числі стосовно питань спадкування та прийняття спадщини. Обстріли міста Херсон не припинились і на даний час, кожного дня в місті лунає тривога, суттєво зменшено рух міського і комунального транспорту, обмежено час роботи державних, комунальних та медичних закладів. Під час окупації в місті Херсон лишилось лише декілька нотаріусів, робота яких була заборонена, а реєстри заблоковані. Після деокупації ОСОБА_6 не всі нотаріуси повернулись у місто, а доступ до реєстрів не відновився автоматично і продовжував бути заблокований до кінця березня 2023 року. Всі ці обставини створили перешкоди для позивачки у поданні заяви про прийняття спадщини, особливо з огляду на те, що вона є людиною похилого віку та потребує сторонньої допомоги.

19.12.2023 року представником відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_2 подані заперечення в порядку ст. 180 ЦПК України та 03.04.2024 року доповнення до заперечень, у яких остання вказала, що позивач мала можливість, не зважаючи на окупацію м. Херсон, звернутись з 15.02.2022 року по 16.08.2022 року до діючих в період воєнного стану нотаріусів з заявою про прийняття спадщини за відсутністю у них доступу до спадкового або іншого реєстру. Також зазначила, що долучені позивачем медичні документи не можуть бути прийняті в якості доказів наявності поважних причин невчасного звернення до нотаріуса, оскільки вони не стосуються періоду прийняття спадщини у встановлений законом строк. Крім того, вказала, що 21.07.2022 року до приватного нотаріуса Херсонського нотаріального округу Довгань О.І. звернулась донька позивача ОСОБА_7 , 18.03.2023 року нотаріусом Довгань О.І. було сформовано витяг із спадкового реєстру, у відповідності до якого існує заповіт за № у реєстрі 66493401, внаслідок чого ОСОБА_7 було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій. Позивач з 06.11.2022 року мешкала за однією адресою з донькою ОСОБА_7 , якій з 18.03.2023 року було відомо про наявність іншого заповіту, та про нотаріуса, який з цього часу мав доступ до спадкового реєстру. Вказане спростовує неможливість позивача звернутись до нотаріуса у визначений законом строк.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.04.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись у встановленому законом порядку. Представник позивача надав до суду заяву, якою просив позовні вимоги задовольнити, подальший розгляд справи закінчити у його відсутність та відсутність позивача.

Відповідач та його представник в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись у встановленому законом порядку. Представник відповідача надав до суду заяву, якою просив позовні вимоги задовольнити, подальший розгляд справи закінчити у його відсутність та відсутність позивача.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений у встановленому законом порядку.

Свідок ОСОБА_8 , в судовому засіданні 29.04.2024 року пояснив, що позивач є його тещою, з якою він разом із дружиною проживав з початку листопада 2022 року. Щодо обставин справи зазначив, що в кінці лютого 2022 року померла бабуся дружини. Організацією поховання займався відповідач ОСОБА_4 . Після її смерті він із дружиною звертались до відповідача із проханням дати свідоцтво про смерть померлої задля оформлення спадщини, однак той відмовляв, внаслідок цього ними було одержано дублікат свідоцтва. Також свідок зазначив, що неодноразово звертався до нотаріуса ОСОБА_9 щодо можливості звернення із заявою про прийняття спадщини, однак, та пояснювала про неможливість до закінчення війни, але на початку квітня 2023 року сказала, що вже може примати людей з приводу оформлення спадщини. Дізнавшись це, він привіз на прийом до нотаріуса свою дружину ОСОБА_7 , яка подала заяву про прийняття спадщини після смерті бабусі та дізналась від нотаріуса про існування заповіту на ім`я ОСОБА_4 , через що дружині у видачі свідоцтва було відмовлено. Крім того зазначив, що позивач не зверталась із заявою прийняття спадщини, оскільки вважала, що фактично прийняла спадщину, крім того в місті були обстріли і вона є хворою людиною.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до свідоцтва про смерть НОМЕР_1 , виданого Корабельним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис №114.

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 , донька померлої, звернулась до приватного нотаріуса Херсонського нотаріального округу Довгань О.І. з заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

16.05.2023 року приватним нотаріусом Херсонського нотаріального округу Довгань О.І. винесено постанову, якою відмовлено ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину на обов`язкову частку на майно, що залишилось після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та склала заповіт, який посвідчено ОСОБА_10 , приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу 29.09.2020 року за реєстровим № 1413, у зв`язку, з тим, що нею пропущений строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 1270 ЦК України та документально не підтверджено факт постійного проживання зі спадкодавцем та зазначено, що відмова у вчиненні нотаріальної дії оскаржується до суду.

Відповідно до заповіту від 29.09.2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Шевченко Н.В., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на випадок смерті зробила таке розпорядження: все належне їй майно, з чого б воно не складалось, та де б воно не знаходилось і взагалі, все те, що буде належати їй за законом, заповідає ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . У зв`язку з фізичною вадою (похилий вік) за дорученням у її присутності заповіт підписано ОСОБА_11 , яку вона тривалий час знає і довіряє їй підписати заповіт від свого імені. На бажання заповідача, заповіт посвідчено при свідках: ОСОБА_12 і ОСОБА_13 .

05.08.2022 року ОСОБА_4 звернувся до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Нестерович О.І. з заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

21.07.2022 року до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Довгань О.І. звернулась ОСОБА_7 , онука померлої та дочка позивача, з заявою про прийняття спадщини, після ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

18.03.2023 року нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Довгань О.І. було сформовано витяг із спадкового реєстру, у відповідності до якого існує заповіт за № у реєстрі 66493401 від 29.09.2020 року.

Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтями 1217, 1218 Цивільного кодексу України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно із частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до статті 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно із статтею 1258 Цивільного кодексу України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Аналіз вказаних норм свідчить, що чинне спадкове законодавство засновується на принципі переваги волевиявлення спадкодавця (складення ним заповіту), а спадкоємці за законом спадкують тільки у випадках відсутності заповіту, визнання його недійсним, нерозподілення заповідачем усієї спадщини або неприйняття (відмови від прийняття) спадщини спадкоємцями, визначеними у заповіті.

Нормами частини першої статті 1268 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Разом з тим, відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 06.03.2022) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану.

Відповідно до змін внесених 28.04.2022 року до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття продовжено зупиненим на час дії воєнного стану.

29.06.2022 року внесено нові зміни постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», згідно з якими з 29.06.2022 року діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 29.06.2022) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці.

Пункт 3 вказаної постанови було виключено на підставі Постанови КМУ № 469 від 09.05.2023 року.

Тобто на час відкриття спадщини діяли положення законодавства, за яких позивач міг розраховувати на те, що строк для прийняття спадщини зупинено на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці.

Проте, з матеріалів справи слідує, що ОСОБА_14 , своїм правом на прийняття спадщини не скористалася навіть з урахуванням п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», спадщину у встановлений законодавством строк не прийняла.

Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постановах від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18) та від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20) Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Водночас, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи спори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суди мають враховувати, що прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини потрібними є волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Підставою для визначення судом додаткового строку для подання заяви є виключно наявність поважних причин, тобто таких, які безумовно унеможливлювали вчинення особою дій по прийняттю спадщини. Такі причини та обставини мають існувати об`єктивно, тобто незалежно від особистих уявлень спадкоємця чи сприйняття ним певних фактів. Встановлений законом строк є цілком розумним та достатнім для вчинення спадкоємцем юридично значимих дій щодо прийняття спадщини, а тому причини, які об`єктивно унеможливлювали вчинення дій щодо прийняття спадщини, мають існувати протягом усього цього строку, або принаймні його істотної частини з такими наслідками, щоб протягом решти строку спадкоємець об`єктивно не мав змоги реалізувати своє право на прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна першорядно стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Звертаючись до суду з цим позовом, позивач, як на поважну причину пропуску строку на прийняття спадщини посилається на те, що в Україні 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, з 01.03.2022 року Херсонська область та місто Херсон перебувало під окупацією військ РФ, та те що, переважна більшість нотаріусів знаходилась за межами міста Херсона через ведення бойових дій та постійні обстріли міста.

Відповідно до Наказу Міністерства юстиції України від 11 березня 2022 року №1118/5 "Про затвердження Змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату" - в умовах воєнного або надзвичайного стану спадкова справа заводиться за зверненням заявника будь-яким нотаріусом України, незалежно від місця відкриття спадщини; - в умовах воєнного або надзвичайного стану за відсутності доступу до Спадкового реєстру нотаріус заводить спадкову справу без використання цього реєстру та перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту протягом п`яти робочих днів з дня відновлення такого доступу.

Суд критично відноситься до свідчень свідка ОСОБА_8 щодо похилого віку позивача та наявності в неї хвороб, що були перешкодою для її звернення до нотаріуса, оскільки дані обставини не підтверджені належними та допустимими доказами стороною позивача, а сам по собі похилий вік особи не свідчить про її обмеженість у можливостях. Тим більше, що в подальшому позивач все ж таки самостійно звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Крім того суд критично відноситься до тверджень свідка щодо обстрілів м.Херсона, що також перешкоджало зверненню позивача до нотаріуса, оскільки м.Херсон вже тривалий час перебуває під постійними обстрілами, не дивлячись на це свідком особисто було доставлено його дружину, дочку позивача, в серпні 2022 року до нотаріуса в м.Херсоні, яка мала можливість прийняти заяву від особи про прийняття спадщини. Разом з цим позивача цим же свідком до того ж нотаріуса було доставлено із метою подати заяву про прийняття спадщини через 8 місяців після подачі заяви дочкою позивача ОСОБА_7 та через 2 тижні після того, як за сформованим нотаріусом витягом ОСОБА_7 стало відомо про існування заповіту, складеного на імя відповідача ОСОБА_4 .

Крім того, медичні документи, додані до відповіді на відзив не охоплюють періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття.

Позивач не навів обставин об`єктивного та непереборного характеру, які були б пов`язані з обмеженнями, впровадженими у зв`язку з введенням воєнного стану, не довів наявності обставин, що становили реальні перешкоди подати у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини, значно утруднили або унеможливили своєчасне її подання.

Отже, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини та своєчасно не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд вважає, що відсутні правові підстави для задоволення позову.

За таких обставин, позовні вимоги позивача щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є необґрунтованими, не доведеними належними доказами, твердження позивача спростовані доводами представника відповідача та зібраними доказами по справі, а тому задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1261, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 81, 200, 263-265 ЦПК України, суд,-

вирішив:

У задоволенні позовної заяви адвоката Мальцева Якова Михайловича, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_3 до Херсонської міської ради, ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Довгань Оксана Іванівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.К.Іванцова