Справа № 196/266/24
№ провадження 2/196/162/2024
16 квітня 2024 року смт Царичанка
Царичанський районний суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді: Костюкова Д.Г.,
за участю секретаря судового засідання: Дорошенко В.В.,
представника позивача: ОСОБА_1 ,
представника Царичанської
селищної ради та виконавчого
комітету: Сердечної В.К.,
відповідача: ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Царичанка Дніпропетровської області цивільну справу за позовом керівника Слобожанської окружної прокуратури Катеби Олега Анатолійовича в інтересах держави в особі Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, виконавчого комітету Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев, -
Позивач керівник Слобожанської окружної прокуратури Дніпропетровської області Катеба Олег Анатолійович в інтересах держави в особі Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, виконавчого комітету Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області звернувся до Царичанського районного суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев.
В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що вироком Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 23.06.2023 ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.246 КК України та йому призначено узгоджене покарання. Вирок набрав законної сили 23.07.2023р.
Тобто, вироком Царичанського?районного суду від 23.06.2023 встановлено факт незаконної порубки дерев ОСОБА_2 , внаслідок чого Царичанській селищній раді спричинені збитки на суму 154 742,56 грн.
Вина відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу встановлена вироком та доказуванню не підлягає, що обумовлює обов`язок відповідача відшкодувати шкоду, заподіяну незаконною порубкою лісу.
Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
На даний час шкода, завдана незаконною порубкою дерев ОСОБА_2 в сумі 154 742,56 грн. не відшкодована, а заходи щодо примусового стягнення нарахованого розміру шкоди, виконавчим комітетом Царичанської селищної ради не вжито.
Незаконна порубка лісу та не відшкодування в подальшому збитків, завдає істотної шкоди місцевим бюджетам та регіональному розвитку, підриває матеріальну основу місцевого самоврядування, що у свою чергу негативно впливає на екологічну обстановку та економічну незалежність та безпеку держави.
Незважаючи на факт завдання шкоди інтересам держави у зв`язку із самовільною рубкою дерев на території громади, Царичанською селищною радою та виконавчим комітетом Царичанської селищної ради заходів до їх відшкодування в судовому порядку не вживалося.
Так, будучи обізнаними, в тому числі з листа окружної прокуратури від 22.01.2024 №66/66/1-98ВИХ-24 до виконавчого комітету Царичанської селищної ради та Царичанської селищної ради про наявність порушень інтересів Царичанської селищної ради у сфері збереження зелених насаджень, захист яких відповідно до ст. 15Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» покладено на сільську раду та її виконавчі органи, у визначений Цивільним кодексом? ? України строк,? ? сільською радою, виконавчим комітетом не вживались належні та ефективні заходи цивільно-правового характеру для припинення вказаних порушень, як то стягнення з відповідача суми заподіяної шкоди.
Зокрема, відповідно до листа? ? від 26.01.2024 № 254/02-19 виконавчого комітету Царичанської селищної ради та Царичанської селищної ради вбачається, що заходи цивільно-правового характеру у спірних правовідносинах Царичанською селищною радою та її виконавчим комітетом не вживалися. Виконавчий комітет та селищна рада, хоча і були повідомлені окружною прокуратурою про виявлені порушення, не вжили відповідних заходів.
Разом з цим, представник потерпілого, під час досудового розслідування, ознайомлювався з матеріалами провадження, про що складено протокол від 26.05.2023.
Під час досудового розслідування та розгляду Царичанським районним судом вказаного провадження, цивільний позов потерпілою стороною не заявлений.
Враховуючи викладене, про виявлені правопорушення виконавчому комітету та селищній раді було відомо задовго до направлення листів окружної прокуратури в порядку ст.23 ЗУ «Про прокуратуру» щодо виявлених останньою правопорушень та по теперішній час органами, які наділені повноваженнями для звернення до суду та повинні звертатися до суду з метою усунення правопорушень, не вживали необхідних заходів.
Враховуючи вищенаведені обставини, що обумовлюють загрозу та порушення інтересів держави та відсутність належного їх захисту з боку органу місцевого самоврядування до компетенції якого віднесені відповідні повноваження у вказаних спірних правовідносинах, керівником Слобожанської окружної прокуратури прийнято рішення щодо відповідного звернення до суду в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».
На підставі викладеного, просить стягнути з ОСОБА_2 на користь Царичанської селищної ради та виконавчого комітету Царичанської селищної ради заподіяну шкоду внаслідок знищення дерев в розмірі 154 742 грн. 56 коп.
Ухвалою судді від 29 лютого 2024 року прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження по справі з призначенням підготовчого засідання.
Ухвалою суду від 26.03.2023 закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду по суті.
Начальник Царичанського відділу Слобожанської окружної прокуратури Михайлов Є.М. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, з підстав, викладених у позовній заяві, та прохав позовні вимоги задовольнити повністю.
Представник позивача Царичанської селищної ради та виконавчого комітету Царичанської селищної ради - Сердечна В.К. в судовому засіданні вимоги цивільного позову керівника Слобожанської окружної прокуратури підтримала повністю та прохала їх задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги визнав повністю.
Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.
У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову (ч.4 ст.206 ЦПК України).
Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується заявлений позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи у їх сукупності та взаємозв`язку і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.
? ? ? ?Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі.
Згідно з ч.1 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
? ? ? ? ? Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1ст.12 ЦПК України). Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені ст.1166 Цивільного кодексу України, за якими майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної чи фізичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Для визначення підстав застосування такої міри відповідальності як відшкодування заподіяної шкоди суду необхідно з`ясувати наявність всіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки, розміру збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача і збитками, вину відповідача. При цьому, на позивача покладено обов`язок доведення факту протиправності поведінки відповідача, розміру завданих збитків та прямого причинного зв`язку між порушенням зобов`язання та шкодою.
Вищевказаний вирок набрав законної сили 25.07.2023.
Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Таким чином, в судовому засіданні встановлений факт протиправної поведінки ОСОБА_2 внаслідок чого з його вини було завдано шкоду державі в особі Царичанської селищної ради, а також причинно-наслідковий зв`язок між його діями та завданою шкодою.? ? ?
Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.
Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.
Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Зазначений правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19) та від 06 липня 2021 року у справі № 911/2169/20 (провадження № 12-20гс21).
Згідно вимог ч.1 ст.10 Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.
До відання органів місцевого самоврядування, згідно із ст.33 вказаного Закону віднесено визначення в установленому порядку розмірів відшкодувань за забруднення довкілля та інші екологічні збитки, а також здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.
Відповідно до ст.15 Закону України „Про охорону навколишнього природного середовища" місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй територій і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах є Царичанська селищна рада Дніпровського району Дніпропетровської області, на території якої відповідач здійснив незаконну порубку лісу.
В судовому засіданні встановлено, що Царичанська селищна рада та її виконавчий комітет були належним чином повідомлені Слобожанською окружною прокуратурою про наявність порушень інтересів Царичанської селищної ради у сфері збереження зелених насаджень та необхідність вжиття заходів щодо відшкодування спричиненої шкоди (а.с.56-59), однак Царичанською селищною радою жодних заходів щодо відшкодування шкоди державі вжито не було.
Судом враховано, що позивач тривалий час був обізнаний про спричинення злочином відповідача шкоди громаді, однак не під час досудового розслідування, ні до початку судового розгляду кримінального провадження, ні після винесення вироку ніяких заходів щодо досудового врегулювання відшкодування спричиненої шкоди або щодо подачі позову з метою захисту інтересів держави не приймав.
Вищевказане безумовно вказує на бездіяльність посадових осіб Царичанської селищної ради по відшкодуванню завданої державі шкоди та свідчить про те, що посадові особи Царичанської селищної ради тривалий час не здійснювали та не бажають здійснювати захист інтересів держави щодо відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, що є підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді.
Відповідно до ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави щодо відшкодування шкоди заподіяної злочином пред`являється прокурором. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно із ч. 4, 5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забруднення навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища згідно зі ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.
Підставою деліктної відповідальності є протиправне, винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.
Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди.
Згідно до ч. 1, ч.6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ЦПК України. Докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях.
З врахуванням наведеного, суд беззаперечно встановив правомірність та обґрунтованість звернення з даним позовом, та дійшов висновку, що ОСОБА_2 своїми винними протиправними діями завдав шкоди Царичанській селищній раді на суму 154 742,56 грн., яка повинна бути стягнута з нього на користь останньої.
Частиною 1 статті 141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Згідно з п.6 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.05.2019 року по справі №161/4985/17 зроблено висновок про те, що у разі задоволення позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір стягується з відповідача на користь держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини заявлених до нього позовних вимог, якщо цього відповідача також не звільнено від сплати судового збору.
Таким чином, з відповідача слід стягнути судовий збір в розмірі 3028,00 грн. на користь держави.
На підставі викладеного, керуючись ст. 1166 ЦК України, ст. 2, 3-13, 19, 56, 81, 89, 141, 206, 258, 259, 264, 265, 268, 274, 279, 352, 354 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги керівника Слобожанської окружної прокуратури Катеби Олега Анатолійовича в інтересах держави в особі Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, виконавчого комітету Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , паспорт серії НОМЕР_5 виданий Царичанським РВ УМВС України в Дніпропетровській області 15.11.2007, РНОКПП НОМЕР_6 , мешканця: АДРЕСА_1 , судовий збір в розмірі 3028,00грн. на користь держави.
? ? Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
? ? Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повне рішення складено 16.04.2024 року.
? ? ? ? ? ? ? Суддя:? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? Д.Г. Костюков