Провадження № 2/361/547/24
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 березня 2024 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді Радзівіл А.Г.
за участю секретаря Коваль О.О.
позивача ОСОБА_1
представників позивача ОСОБА_2
ОСОБА_3
представника відповідача ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Згурівської селищної ради Броварського району Київської області, ОСОБА_5 про визнання заповіту недійсним, визнання відсутності права на спадкування,
В провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Згурівської селищної ради Броварського району Київської області, ОСОБА_5 про визнання заповіту недійсним.
27 вересня 2022 року ухвалою Дарницького районного суду міста Києва дану справу передано до Броварського міськрайонного суду Київської області за підсудністю.
Відповідно до протоколу авторозподілу судової справи між суддями від 21 листопада 2022 року вказана справа передана судді Радзівіл А.Г.
Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. від 22 листопада 2022 року дана позовна заява була прийнята до розгляду та призначено підготовче судове засідання на 08 лютого 2023 року.
21 червня 2023 року ОСОБА_1 була подана заява про зміну предмета позову, в якій позивач просить суд:
-заповіт ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виданий на ім`я ОСОБА_5 , посвідчений в селі Безуглівка Згурівського району Київської області секретарем Безуглівської сільської ради Горб Світланою Іванівною, ІНФОРМАЦІЯ_2 та зареєстрований в реєстрі за № 9, - визнати недійсним;
-визнати відсутність права спадкування за померлим ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на підставі заповіту від імені ОСОБА_6 , посвідченого в селі Безуглівка Згурівського району Київської області секретарем Безуглівської сільської ради Горб Світланою Іванівною, ІНФОРМАЦІЯ_2 та зареєстрованого в реєстрі за № 9.
В свою чергу, однією із підстав позовної заяви є те, що оспорюваний заповіт не підписувався покійним ОСОБА_6 (заповідачем), а підписаний іншою особою, що серед іншого підтверджується висновком судово-почеркознавчої експертизи № СЕ-19/111-22/6922-ПЧ від 18.02.2022 року, яка міститься в матеріалах справи.
Метою позивача є отримання права на спадкування за законом за померлим ОСОБА_6 та позбавлення права на спадкування спадкоємця за оспорюваним (фактично нікчемним) заповітом ОСОБА_5 .
Не відмовляючись від попередніх позовних вимог, не змінюючи підстав позову, позивач також просив суд: визнати відсутність права на спадкування за померлим ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на підставі заповіту від імені ОСОБА_6 , посвідченого в селі Безуглівка Згурівського району Київської області секретарем Безуглівської сільської ради Горб Світланою Іванівною, 10 листопада 2020 року та зареєстрованого в реєстрі за № 9.
22 червня 2023 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області Прийняти заяву представника позивача ОСОБА_3 про зміну предмета позову від 21 червня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Згурівської селищної ради Броварського району Київської області, ОСОБА_5 про визнання заповіту недійсним. В подальшому ухвалено розглядати справу з урахуванням заяви про зміну предмета позову.
05 вересня 2023 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області закрито підготовче судове засідання, справа призначена до судового розгляду на 09 листопада 2023 року на 14 год. 00 хв.
експертизи та судово-технічну експертизи заповіту, посвідченого секретарем Безуглівської
В обгрунтування заявленого клопотання зазначив, що після смерті ОСОБА_6 (24.05.2021 року) приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравець Наталією Володимирівною за заявою спадкоємця за законом ОСОБА_1 відкрито спадкову справу № 67751795 (номер у нотаріуса 3/2021). Приватним нотаріусом Кравець Н.В. 02.06.2021 зроблено відповідні запити, в тому числі до спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) та встановлено, що станом на 02.06.2021 інформація про відкриття спадщини відсутня. В подальшому, нотаріусом розпочато відповідні дії щодо вступу у спадщину спадкоємця за законом ОСОБА_1
21.09.2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравець Н.В. прийнято рішення про відкриття спадкової справи за зверненням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на підставі заповіту. Підставою для відкриття спадкової справи за заявою ОСОБА_5 стало внесення 02.08.2021 року реєстратором Регіональної філії міста Києва та Київської області ДП Національні інформаційні системи до Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) інформації про наявність заповіту, посвідченого секретарем Безуглівської сільської ради Горб Світланою Іванівною 10.11.2020 року за № 9, згідно з яким ОСОБА_6 усе своє майно, де б воно не знаходилось та з чого б не складалося, заповів ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , тобто майже через три місяці після смерті ОСОБА_6 , хоча заповіт мав бути внесений протягом двох днів після його видачі, тобто до 12.11.2020 року.
Відповідно до п. 10. Порядку державної реєстрації заповітів і спадкових договорів у Спадковому реєстрі, затвердженого постановою Кабінетів Міністрів України від 11.05.2011 №491 (далі Порядок), заяви про реєстрацію подаються (надсилаються) Реєстратору: в день вчинення відповідної нотаріальної дії; протягом двох робочих днів після зміни місця зберігання заповіту, спадкового договору (відомості подаються державною нотаріальною конторою або державним нотаріальним архівом, до яких такі документи надійшли назберігання); протягом двох робочих днів після надходження на зберігання заповітів від осіб,які зазначені в статті 1252 Цивільного кодексу України і частині першій статті 40 ЗаконуУкраїни Про нотаріат.
Пунктом 13 Порядку передбачено, що заповіти, посвідчені посадовими особами, що зазначені в статті 37 Закону України Про нотаріат, та передані на зберігання до державнихархівних установ, архівних відділів міських рад, підлягають безоплатній державній реєстраціїв Спадковому реєстрі шляхом подання установами, відділами державному підприємству, яке належить до сфери управління Мін`юсту, або його філіям заяв про реєстрацію таких заповітів, форми та вимоги до заповнення яких встановлює Мін`юст.
Таким чином, державний реєстратор Регіональної філії міста Києва та Київської області державного підприємства Національні інформаційні системи під час прийняття рішення, про внесення відомостей до Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), всупереч Порядку, здійснив несанкціоновану зміну інформації шляхом внесення відомостей про заповіт
№ 68077106 до Реєстру.
З огляду на вищевказане, існують об`єктивні підстави у проведенні комплексної судової почеркознавчої експертизи та судово-технічної експертизи документів, а саме заповіту, посвідченого секретарем Безуглівської сільської ради Горб Світланою Іванівною 10.11.2020 за № 9, з метою встановлення обставин виконання підписів на заповіті та встановлення їх автентичності.
Крім того, з метою підтвердження придатності для використання у якості доказів оспорюваного заповіту, необхідно встановити оригінальність заповіту як документа, який не зазнавав будь-якого зовнішнього втручання та є абсолютно повним, цілісним та достовірним.
Представник відповідача зазначив, що висновок посмертної почеркознавчої експертизи № СЕ-19/111-22/6922-ПЧ від 18.02.2022 року вважає, як неналежний, недостовірний та не допустимий доказ в даній справі.
Представник відповідача вважає, що висновок почеркознавчої експертизи № СЕ-19/111-22/6922-ПЧ від 18.02.2022 року викликає сумніви в його правильності в зв`язку з недостатністю та якістю наданих для проведення експертизи зразків підпису особи, великому проміжку часу між зразками та об`єктом дослідження експертизи, неврахування експертом факторів та обставин, які могли вплинути на виконання рукописного тексту та на змінення ознак почерку, з огляду на наступне.
Відповідно до пункту 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертних та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (далі по тексту Рекомендації), основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.
Пунктом 1.2. Рекомендацій визначено орієнтовний перелік вирішуваних питань експертом, а саме: Чи виконано рукописний текст (рукописні записи) у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) певною особою? Чи виконані рукописні тексти (рукописні записи) у документі (документах) (назва документа та його реквізити, графа, рядок) однією особою? Чи виконано підпис від імені особи (прізвище, ім`я, по батькові особи, від імені якої зазначено підпис) у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою? Чи виконано рукописний текст у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) під впливом збиваючих факторів (природних, штучних)?Чи виконано підпис від імені особи (прізвище, ім`я, по батькові особи, від імені якої зазначено підпис) у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) під впливом збиваючих факторів (природних, штучних)?Особою якої статі виконано рукописний текст? До якої групи за віком належить виконавець рукописного тексту?
Згідно з пунктом 1.3. Рекомендацій для проведення досліджень орган (особа), який(яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та(або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла)експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.
Відповідно до пункту 1.5 Рекомендацій вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.
Відповідно до пункту 1.8 Рекомендацій як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.
Відповідно до пункту 1.9 Рекомендацій якщо необхідно встановити, чи виконаний підпис від імені певної особи іншою особою, надаються вільні та експериментальні зразки почерку та підписів обох осіб. При цьому додатково відбираються експериментальні зразки почерку передбачуваного виконавця не менше ніж на 10 - 15 аркушах у вигляді записів прізвища та ініціалів особи, від імені якої виконано підпис.
Відповідно до пункту 1.12 Рекомендацій у документі про призначення експертизи(залучення експерта) слід указати на встановлені органом (особою), який (яка) призначив(ла)експертизу (залучив(ла) експерта), особливі обставини виконання рукописного тексту, які могли вплинути на змінення ознак почерку (незвична поза або незвичний стан виконавця тощо). Якщо є дані, що виконавцем є особа, у якої порушена координація рухів, про це також слід повідомити експерта. У разі виконання рукописного тексту особою похилого або старечого віку потрібно надати відомості про рік її народження і стан здоров`я на моментможливого виконання об`єкта почерку, що досліджується.
Відповідно до пункту 1.12 Рекомендацій достатність та якість наданих для проведення експертизи зразків почерку та підпису особи визначаються експертом у кожній конкретній експертній ситуації. Критерієм достатності обсягу порівняльного матеріалу вважається надання такої його кількості, за якою можливо виявити індивідуальність, варіаційність та стійкість ознак в досліджуваному об`єкті і зразках почерку (підпису) певного виконавця.
Таким чином, висновок почеркознавчої експертизи № СЕ-19/111-22/6922-ПЧ від18.02.2022 року не відповідає вищезазначеним Рекомендаціям, зокрема:- вимогам, де вказано, що чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках;- вільні зразки, надані експерту не відповідають об`єкту, який досліджується, за часом виконання, оскільки більшість зразків датується датами 2010 2017 роками;- експертом не досліджувалося чи підпис від імені ОСОБА_6 у заповіті виконано під впливом збиваючих факторів (природних, штучних) та особою якої статі виконано підпис, а отже експертом порушені критерії достатності та якості при проведенні дослідження.
Крім того, експертом не враховано, що на письмово-руховий навик осіб особи протягом тривалого часу (роками) впливають декілька суттєвих факторів в комплексі одночасно таких як: похилий вік, стареча, повільно прогресуючий або різко прогресуючий стан хвороби, хворобливі приступи, фармакологічне сп`яніння в наслідок вживання ліків тощо. Зазначені обставини можуть суттєво змінити зразки підпису в результаті чого вільні зразки виконані до виникнення цих обставин та після на вигляд можуть дуже відрізняються між собою. При проведенні почеркознавчої експертизи підпису виконаного в заповіті та перевірці вільних зразків підпису особи на порівнянність з підписом, виконаним в досліджуваному документі, необхідно враховувати, що процеси старіння, вплив тяжких хвороб пов`язаних із судинами головного мозку, погіршення зору та часткова сліпота, можуть швидко прогресувати, що значно знижує письмово-руховий навик особи та ініціює виникнення діагностичних ознак, які значно викривляють той чи інший прояв окремої ознаки підпису. Тому, щоб вірно надати оцінку виявленим діагностичним та загальним і окремим ознакам підпис (збіжним, розбіжним) експерту необхідно ознайомлюватися з матеріалами, що свідчать про стан здоров`я особи. Враховуючи дані обставини та факти дослідження автентичності підпису буде здійснене з дотриманням принципу достатності та повноти. Посмертна почеркознавча експертиза підписів є ефективним засобом встановлення істини по справі і дозволяє використовувати її результати в процесі судового розгляду як джерело доказу, проте для недопущення експертами хибних висновків, з метою встановлення механізму виникнення та впливу факторів незвичності виконання підпису на прижиттєве виконання підпису померлою особою, експертам необхідно не тільки обмежуватися матеріалами, які присутні в справі, а і проявляти експертну ініціативу по вивченню медичних документів, що висвітлюють стан здоров`я померлої особи на момент виконання нею спірного підпису.
З аналізу висновків почеркознавчої експертизи № СЕ-19/111-22/6922-ПЧ від 18.02.2022 року, експертом не враховувався похилий вік покійного (заповідача), та недосліджувалося чи зроблений підпис під впливом на пишучого якихось збиваючих факторів (таких як тяжкий хворобливий стан, стрес, нездужання, хвилювання тощо) чи ці почеркові об`єкти виконані у звичайному стані.
Також представник відповідача зазначив, що поданий зі сторони позивача висновок почеркознавчої експертизи № СЕ-19/111-22/6922-ПЧ від 18.02.2022 не містить всіх додатків, зокрема, ілюстраційної таблиці на якій зображений хід дослідження всіх зразків підпису ОСОБА_6 , а також хід дослідження експертом оригіналів документів.
Враховуючи вищевикладене, на думку представника відповідача, висновок почеркознавчої експертизи № СЕ-19/111-22/6922-ПЧ від 18.02.2022 року не можна визнати беззаперечним, достатнім та допустимим доказом в межах даної цивільної справи, який підтвердить, що підпис на заповіті виконаний не покійним (заповідачем), оскільки, проведене дослідження експертом є неповним та недостанім з порушенням встановлених вимог чинних Рекомендацій, а отже існують сумніви в його правильності та достовірності.
Щодо необхідності призначення комплексної судової почеркознавчої експертизи та судово-технічної експертизи заповіту, посвідченого секретарем Безуглівської сільської ради Горб Світланою Іванівною 10.11.2020 за № 9, представник відповідача зазначив про наступне.
Відповідно до статті 1228 ЦК України передбачає, що спадкодавець може розпорядитися правом на вклад двома способами: склавши заповіт або зробивши відповідне розпорядження банку (фінансовій установі).Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. У постанові від 20 липня 2022 року у справі № 461/2565/20 КЦС ВС зазначив, що право на заповіт може бути здійснене протягом усього життя особи і включає в себе як право на складення заповіту або кількох заповітів, так і права на їх зміну чи скасування. Усі наведені правомочності заповідача в сукупності із засобами їх правової охорони та захисту реалізація свободи заповіту, яка є принципом спадкового права. Свобода заповіту як принцип спадкового права включає, серед інших елементів, також необхідність поваги до волі заповідача та обов`язковість її виконання.
В постанові КЦС ВС від 23 лютого 2022 року у справі № 474/454/18 зроблений висновок, що з урахуванням принципів цивільного права, зокрема добросовісності, справедливості та розумності, сумніви щодо дійсності, чинності й виконуваності договору(правочину) повинні тлумачитися судом на користь його дійсності, чинності та виконуваності.
Також слід зазначити, що частиною третьою статті 12 та частиною першою статті 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Призначення та проведення експертизи у цивільному судочинстві регулюється ст.ст.103-113 ЦПК України, Законом України Про судову експертизу від 25 лютого 1994року №4038-XII та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5.
Відповідно до ст.1 Закону України Про судову експертизу судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо, об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Стаття 7-1 Закону України Про судову експертизу передбачає, що підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертною установою (якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб).
Згідно з підпунктом 1 Рекомендацій, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних засобів та підписів надаються оригінали документів. Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на)надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами. Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа(накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.
Відповідно до 3.2. Рекомендацій основними завданнями технічної експертизи реквізитів документів є, у тому числі, визначення відносної давності виконання документа або його фрагментів, а також послідовності нанесення штрихів, що перетинаються, ідентифікація особи, яка надрукувала машинописний текст, виготовила зображення відтиску печатки за особливостями навичок виконавця. Реалізація принципу змагальності сторін у цивільному процесі та доведення передсудом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129Конституції України. Вказані в даному клопотанні обставини мають значення для справи і потребують спеціальних знань. Питання, які виносяться для дослідження експерту, є істотними для об`єктивного вирішення справи, оскільки прямо стосуються предмету доказування. Адже усі сумніви і протиріччя повинні бути усунуті у встановлений законом спосіб з метою забезпечення процесуальних прав, враховуючи, що одним з принципів судочинства є змагальність сторін.
Вищевикладене на думку представника відповідача свідчить про необхідність призначити судову почеркознавчу експертизу та судово-технічну експертизу документів, а саме: заповіту, посвідченого секретарем Безуглівської сільської ради Горб Світланою Іванівною 10.11.2020 за № 9, для повного та всебічного з`ясування обставин, що мають значення для даної цивільної справи.
В судовому засіданні позивач, та його представники категорично заперечували проти призначення та проведення заявленої експертизи.
Суд вислухавши клопотання представника відповідача, думку відповідача, та його представників думку, щодо заявленого клопотання, вивчивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.
07 жовтня 2021 року позивач звернувся до Дарницького районного суду м.Києва із вказаним позовом.
27 вересня 2022 року ухвалою Дарницького районного суду міста Києва дану справу передано до Броварського міськрайонного суду Київської області за підсудністю.
21 листопада 2022 року дана справа надійшла до Броварського міськрайонного суду Київської області.
Відповідно до протоколу авторозподілу судової справи між суддями від 21 листопада 2022 року вказана справа передана судді Радзівіл А.Г.
Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. від 22 листопада 2022 року дана позовна заява була прийнята до розгляду та призначено підготовче судове засідання на 08 лютого 2023 року.
Із врахуванням прийнятої заяви про зміну предмету позову позивач просить суд:
- заповіт ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виданий на ім`я ОСОБА_5 , посвідчений в селі Безуглівка Згурівського району Київської області секретарем Безуглівської сільської ради Горб Світланою Іванівною, ІНФОРМАЦІЯ_2 та зареєстрований в реєстрі за № 9, - визнати недійсним;
- визнати відсутність права спадкування за померлим ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на підставі заповіту від імені ОСОБА_6 , посвідченого в селі Безуглівка Згурівського району Київської області секретарем Безуглівської сільської ради Горб Світланою Іванівною, ІНФОРМАЦІЯ_2 та зареєстрованого в реєстрі за № 9.
- визнати відсутність права на спадкування за померлим ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на підставі заповіту від імені ОСОБА_6 , посвідченого в селі Безуглівка Згурівського району Київської області секретарем Безуглівської сільської ради Горб Світланою Іванівною, 10 листопада 2020 року та зареєстрованого в реєстрі за № 9.
В свою чергу, однією із підстав на яку посилається позивач у змісті позовної заяви є те, що оспорюваний заповіт не підписувався покійним ОСОБА_6 (заповідачем), а підписаний іншою особою, що серед іншого підтверджується висновком судово-почеркознавчої експертизи № СЕ-19/111-22/6922-ПЧ від 18.02.2022 року, яка міститься в матеріалах справи.
Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (стаття 204 ЦК України).
Презумпція правомірності правочину означає те, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що зумовлює набуття, зміну чи припинення породжує, змінює або припиняє цивільних прав та обов`язків, доки ця презумпція не буде спростована. Таким чином, до спростування презумпції правомірності правочину всі права, набуті сторонами за ним, можуть безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню.
Спростування презумпції правомірності правочину відбувається тоді: коли недійсність правочину прямо встановлена законом (тобто має місце його нікчемність); якщо він визнаний судом недійсним, тобто існує рішення суду, яке набрало законної сили (тобто оспорюваний правочин визнаний судом недійсним).
Усталеним в судовій практиці та цивілістичній доктрині є поділ недійсних правочинів на нікчемні та оспорювані.
В ЦК України закріплений підхід, при якому оспорюваність правочину конструюється як загальне правило. Навпаки, нікчемність правочину має місце тільки у разі, коли існує пряма вказівка закону про кваліфікацію того або іншого правочину як нікчемного.
Оспорюваний правочин визнається недійсним судом, якщо одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом (частина третя статті 215 ЦК України). Правочин, недійсність якого не встановлена законом (оспорюваний правочин), породжує правові наслідки (набуття, зміну або припинення прав та обов`язків), на які він був направлений до моменту визнання його недійсним на підставі рішення суду. Оспорювання правочину відбувається тільки за ініціативою його сторони або іншої заінтересованої особи шляхом пред`явлення вимог про визнання правочину недійсним (позов про оспорювання правочину, ресцисорний позов).
Натомість нікчемним є той правочин, недійсність якого встановлена законом і для визнання його недійсним не вимагається рішення суду (частина друга статті 215 ЦК України).
Нікчемність правочину конструюється за допомогою текстуальної недійсності, оскільки вона існує тільки у разі прямої вказівки закону. Така пряма вказівка може втілюватися, зокрема, в термінах нікчемний, є недійсним. Нікчемний правочин, на відміну від оспорюваного, не створює юридичних наслідків, тобто, не породжує (змінює чи припиняє) цивільних прав та обов`язків.
Якщо недійсність певного правочину встановлена законом, тобто якщо цей правочин нікчемний, позовна вимога про визнання його нікчемним не є належним способом захисту права чи інтересу позивача. За наявності спору щодо правових наслідків недійсного правочину, одна зі сторін якого чи інша заінтересована особа вважає його нікчемним, суд перевіряє відповідні доводи та у мотивувальній частині судового рішення, застосувавши відповідні положення норм матеріального права, підтверджує чи спростовує обставину нікчемності правочину.
Тлумачення статей 215, 216 ЦК України свідчить, що для визнання судом оспорюваного правочину недійсним необхідним є: наявність підстав для оспорення правочину; встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Як наявність підстав для визнання оспорюваного правочину недійсним, так і порушення суб`єктивного цивільного права або інтересу особи, яка звернулася до суду, має встановлюватися саме на момент вчинення оспорюваного правочину.
Відповідно до положень частин першої-третьої статті 1247 ЦК України заповіт складається у письмовій формі, із зазначенням місця та часу його складення. Заповіт має бути особисто підписаний заповідачем. Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251-1252 цього Кодексу.
Якщо у населеному пункті немає нотаріуса, заповіт, крім секретного, може бути посвідчений уповноваженою на це посадовою особою відповідного органу місцевого самоврядування (частина перша статті 1251 ЦК України).
Заповіт, складений особою, яка не мала на це права, а також заповіт, складений з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення, є нікчемним (частина перша статті 1257 ЦК України).
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
Згідно з частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися
Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких судвстановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і
заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством (частина перша статті 102 ЦПК України).
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).
Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Висновком вищезазначеної експертизи встановлено, що підпис в оспорюваному заповіті ОСОБА_6 від 10.11.2020 року виконано не ОСОБА_6 , а іншою особою з наслідуванням його підпису.
Відповідно до частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Відповідно до пункту 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертних та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (далі по тексту Рекомендації), основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису.
Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).
Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.
Пунктом 1.2. Рекомендацій визначено орієнтовний перелік вирішуваних питань експертом, а саме: Чи виконано рукописний текст (рукописні записи) у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) певною особою? Чи виконані рукописні тексти (рукописні записи) у документі (документах) (назва документа та його реквізити, графа, рядок) однією особою? Чи виконано підпис від імені особи (прізвище, ім`я, по батькові особи, від імені якої зазначено підпис) у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою? Чи виконано рукописний текст у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) під впливом збиваючих факторів (природних, штучних)?Чи виконано підпис від імені особи (прізвище, ім`я, по батькові особи, від імені якої зазначено підпис) у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) під впливом збиваючих факторів (природних, штучних)?Особою якої статі виконано рукописний текст? До якої групи за віком належить виконавець рукописного тексту?
Згідно з пунктом 1.3. Рекомендацій для проведення досліджень орган (особа), який(яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та(або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла)експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.
Відповідно до пункту 1.5 Рекомендацій вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.
Відповідно до пункту 1.8 Рекомендацій як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.
Відповідно до пункту 1.9 Рекомендацій якщо необхідно встановити, чи виконаний підпис від імені певної особи іншою особою, надаються вільні та експериментальні зразки почерку та підписів обох осіб. При цьому додатково відбираються експериментальні зразки почерку передбачуваного виконавця не менше ніж на 10 - 15 аркушах у вигляді записів прізвища та ініціалів особи, від імені якої виконано підпис.
Відповідно до пункту 1.12 Рекомендацій у документі про призначення експертизи (залучення експерта) слід указати на встановлені органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), особливі обставини виконання рукописного тексту, які могли вплинути на змінення ознак почерку (незвична поза або незвичний стан виконавця тощо). Якщо є дані, що виконавцем є особа, у якої порушена координація рухів, про це також слід повідомити експерта. У разі виконання рукописного тексту особою похилого або старечого віку потрібно надати відомості про рік її народження і стан здоров`я на момент можливого виконання об`єкта почерку, що досліджується.
Відповідно до пункту 1.12 Рекомендацій достатність та якість наданих для проведення експертизи зразків почерку та підпису особи визначаються експертом у кожній конкретній експертній ситуації. Критерієм достатності обсягу порівняльного матеріалу вважається надання такої його кількості, за якою можливо виявити індивідуальність, варіаційність та стійкість ознак в досліджуваному об`єкті і зразках почерку (підпису) певного виконавця.
Із наданої копії висновку почеркознавчої експертизи № СЕ-19/111-22/6922-ПЧ від18.02.2022 року вбачається, що на експертизу надано наступні об`єкти дослідження, які віднесені до особи ОСОБА_6 , а саме:
- Типовий договір № ТО 62БрФ г/м на 3- х аркушах, де підпис ОСОБА_6 , знаходиться на 3-й сторінці у графі замовник до прізвища ОСОБА_8 ,
- Додаток 1 до Типового договору на експлуатацію складових газороздільної системи на 1 арк, де підпис ОСОБА_6 знаходиться у графі замовник після надпису ф.о. ОСОБА_9 ( АДРЕСА_1 ,
-Додаток 2 до Типового договору на експлуатацію складових газороздільної системи на 1 арк, де підпис ОСОБА_6 знаходиться у графі замовник після надпису ф.о. ОСОБА_9 ( АДРЕСА_1 ,
-Акт здачі-приймання робіт (надання послуг) технічного обслуговування газових мереж № ТО 62БрФ г/м травень 2016 р. на 1 арк., де підпис ОСОБА_6 , знаходиться у графі Замовник,
- Договір від 25.04.2007 на 2х аркушах, де підпис ОСОБА_6 знаходиться на сторінці з іншого боку у графі Держатель ОСОБА_6 під датою 08.01.1995 р.,
-Платіжне № 994030 від 23 серпня 2017 р., де підпис ОСОБА_6 , знаходиться у ОСОБА_10 . Підписи,
- Договір банківського рахунку № 1440990 від 27 грудня 2016 на 2-х арк, де підпис ОСОБА_6 , знаходиться на 2-й сторінці з іншого боку під графою Клієнт: ОСОБА_11 ,
- Заява про розміщення вкладу № 309187 на 2-х аркушах, де ОСОБА_6 , знаходиться на 2-му аркуші у пункті 8.3. Підписи прізвище та ініціали:,
- Поліс № АК/7741220, де підпис ОСОБА_6 знаходиться у пункті 13. Підписи сторін: Страхувальник,
- Платіжне доручення № 1 від 19 липня 2017 на 1 арк., де підпис ОСОБА_6 , знаходиться у ОСОБА_10 . Підписи,
-Договір банківського вкладу Класичний строковий № 206624 від 17.04.2019 на 4-х арк., де підпис ОСОБА_6 , знаходиться внизу на кожній сторінці, крім того на 4-й сторінці з іншого боку у графі Вкладник: ОСОБА_6 ,
- Договір банківського вкладу Класичний строковий № 287261 від 28.02.2020 на 4-х арк., де підпис ОСОБА_6 , знаходиться з правого боку внизу на кожній сторінці, крім того на сторінці з іншого боку у графі Вкладник: ОСОБА_6 , також у графах підпису біля прізвища ОСОБА_6 ,
-Звіт про покази засобу обліку обсяги та напрямки перетоків прийняття-переданої електричної енергії на 1 арк., де підпис ОСОБА_6 , знаходиться у графі Споживач: ОСОБА_6 ,
-Акт приймання-передавання товару (електричної енергії) на 1 арк, де підпис ОСОБА_6 , знаходяться у графі Споживач: ОСОБА_6 ,
-Звіт про покази засобу обліку, обсяги та напрямки перетоків прийняття-переданої електричної енергії у січні 2017 року на 1 арк, де підпис ОСОБА_6 , знаходиться у графі Споживач: ОСОБА_6 ,
-Договір поставки № 129 від 28 ноября 2016 года на 3-х арк., де підпис ОСОБА_6 , знаходиться на сторінці 1,2,3 внизу сторінки у графі от Заказчика,
крім того, підпис ОСОБА_6 , знаходиться у графі Заказчик ОСОБА_6 на 3-й сторінці, Спецификация № 1 к Договору поставки № 129 от 28 ноября 2016 года на 1 арк., де підпис ОСОБА_6 знаходиться у графі Заказчик ОСОБА_6 , та у графі От Заказчика, Спецификация № 2к Договору поставки № 129 от 28 ноября 2016 года на 3-х аркушах, де підпис ОСОБА_6 знаходиться на 1,2, 3 сторінці у графі от Заказчика, та на 3-й сторінці у графі Заказчик ОСОБА_6 ,
-Договір про відкриття карткового рахунку № НОМЕР_2 від 29.09.2010 на 10 арк, де підпис ОСОБА_6 , знаходиться на 5-й сторінці з іншого боку у графі Клієнт: ОСОБА_6 , та на 6 сторінці у графі 3 довідкою про систему гарантування вкладів фізичних осіб ознайомлений, та один примірник (оригінал) Договору Клієнт одержав,
Із зазначеного переліку документів наданих на дослідження експерту вбачається, що більшість із них не відповідають за часом виконання даті складання заповіту 10 листопада 2020 року, таким чином надані в порушення вимог п. 1.5 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертних та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, а саме надані документи за 2007, 2014, 2016, 2017, 2019 роки, а в окремих із них взагалі експертом не вказана дата їх складання, але при цьому вони не були виключені із переліку досліджуваних.
Враховуючи, що ОСОБА_6 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , у документі про призначення експертизи слід указати було, що підпис вчинено особою похилого віку із наданням відомостей про рік його народження. (п.1.12 Рекомендацій).
Крім того, зі змісту висновку почеркознавчої експертизи № СЕ-19/111-22/6922-ПЧ від 18.02.2022 року вбачається, що на вирішення експерта поставлені наступні питання:
1.Чи виконано підпис в ЗАПОВІТ СЕЛО БЕЗУГЛІВКА ЗГУРІВСЬКОГО РАЙОНУ КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ ДЕСЯТОГО ЛИСТОПАДА ДВІ ТИСЯЧІ ДВАДЦЯТОГО РОКУ 15 ГОДИНІ 10 ХВИЛИН, який знаходиться у журналі з позначкою 2020 р., на 26 сторін-ці, у графі Підпис:____ ОСОБА_6 ), ОСОБА_6 чи іншою особою?
2.Чи виконано підпис в ЗАПОВІТ СЕЛО БЕЗУГЛІВКА ЗГУРІВСЬКОГО РАЙОНУ КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ ДЕСЯТОГО ЛИСТОПАДА ДВІ ТИСЯЧІ ДВАДЦЯТОГО РОКУ 15 ГОДИНІ 10 ХВИЛИН , який знаходиться у журналі з позначкою 2020 р., на 26 сторінці, у графі секретар Безуглівської сільської ради: _____ Горб Світлана Іванівна, ОСОБА_7 чи іншою особою?
3.Чи виконано підпис в ЖУРНАЛ РЕЄСТРАЦІЇ НОТАРІАЛЬНИХ ДІЙ БЕЗУГЛІВСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ ЗГУРІВСЬКОГО РАЙОНУ КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ у пункті № 9 напроти запису ОСОБА_6 ., у графі підпис: _______ ОСОБА_6 чи іншою особою?
Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Статтею 110 ЦПК України передбачено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.
Відповідно ч. 5 ст. 103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Згідно частиною третьою статті 12 та частиною першою статті 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
В даному разі не було поставлено питання перед експертом чи підпис від імені ОСОБА_6 у заповіті виконано під впливом збиваючих факторів (природних, штучних), що на думку представника відповідача також могли вплинути на виконання підпису заповідачем.
В постанові КЦС ВС від 23 лютого 2022 року у справі № 474/454/18 зроблений висновок, що з урахуванням принципів цивільного права, зокрема добросовісності, справедливості та розумності, сумніви щодо дійсності, чинності й виконуваності договору(правочину) повинні тлумачитися судом на користь його дійсності, чинності та виконуваності.
Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.
Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, в тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.
Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час вирішення судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.
Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.
Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та з принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторін. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам доказів не збирає.
Керуючись ст.ст. 103-104 ЦПК України, суд -
Клопотання задовольнити частково.
На вирішення експертів поставити питання:
1) Чи виконано підпис в ЗАПОВІТ СЕЛО БЕЗУГЛІВКА ЗГУРІВСЬКОГО РАЙОНУ КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ ДЕСЯТОГО ЛИСТОПАДА ДВІ ТИСЯЧІ ДВАДЦЯТОГО РОКУ 15 ГОДИНІ 10 ХВИЛИН у графі Підпис: ( ОСОБА_6 )., ОСОБА_6 чи іншою особою?
2) Чи містить підпис ОСОБА_6 в ЗАПОВІТ СЕЛО БЕЗУГЛІВКА ЗГУРІВСЬКОГО РАЙОНУ КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ ДЕСЯТОГО ЛИСТОПАДА ДВІ ТИСЯЧІ ДВАДЦЯТОГО РОКУ 15 ГОДИНІ 10 ХВИЛИН ознаки впливу на виконавця будь-яких збиваючих факторів (природного чи штучного характеру)?
3) Чи підписи від імені ОСОБА_6 в ЗАПОВІТ СЕЛО БЕЗУГЛІВКА ЗГУРІВСЬКОГО РАЙОНУ КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ ДЕСЯТОГО ЛИСТОПАДА ДВІ ТИСЯЧІ ДВАДЦЯТОГО РОКУ 15 ГОДИНІ 10 ХВИЛИНта інших документах, наданих на дослідження, виконані однією особою - ОСОБА_6 чи іншою особою?
В іншій частині заявленого клопотання відмовити.
Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків за ст.ст. 384, 385 КК України.
Витрати за проведення експертизи покласти на ОСОБА_5 .
Провадження в справі зупинити. На ухвалу в частині зупинення провадження може бути подана апеляційна скарга.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Радзівіл А.Г.