РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2024 рокусмт ПетровеСправа № 941/1513/23
Провадження № 2/941/105/24

Петрівський районний суд Кіровоградської області

в складі: головуючого судді - Колесник С. І.

при секретарі - Проценко К.В.

з участю: відповідачки - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадженняв смт. Петрове цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, мотивуючи це тим, що від спільного проживання із відповідачкою однією сім`єю без реєстрації шлюбу мають доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Відповідно до рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 16 лютого 2009 року з позивача стягуються аліменти на утримання неповнолітньої доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. З 26 вересня 2019 року він перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4 , яка перебуває на даний час на повному його утриманні. Від зазначеного шлюбу мають неповнолітню доньку - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та двох неповнолітніх дітей дружини - доньок ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , які проживають разом із ними, а тому позивач просить суд зменшити розмір аліментів що стягуються з нього на користь відповідачки на утримання неповнолітньої доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на 1/6 частину всіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до повноліття дитини.

Позивач в судове засідання не з`явився, але подав до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав повністю.

Відповідачка в судовому засіданні заперечила проти задоволення позову, на підтвердження чого подала відзив на позовну заявою, в якому зазначила, що позивачем не додано жодного документу, який підтверджує, що він є батьком неповнолітніх дітей дружини - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та як наслідок наявність у нього обов`язку їх утримувати, а додане до позовної заяви посвідчення багатодітної сім`ї не надає позивачу статусу батька вищевказаних дітей, крім того за результатами моніторингу офіційного Інтернет ресурсу «Автоматизована система виконавчого провадження» на користь даних дітей стягуються аліменти з їх рідного батька ОСОБА_8 , таким чином позивач не довів, що у нього є обов`язок утримувати неповнолітніх дітей своєї дружини від першого шлюбу, та як наслідок збільшення своїх особистих видатків. Крім того, вказує, що на її утриманні також перебуває ще одна неповнолітня дитина - син ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Суд, заслухавши пояснення відповідачки, дослідивши документи справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

В судовому засіданні встановлено, що від спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу сторони мають доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 16 лютого 2009 року з ОСОБА_2 стягуються аліменти на користь ОСОБА_10 на утримання неповнолітньої доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 27 січня 2009 року (а.с.17).

З 26 вересня 2019 року ОСОБА_2 перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим Петрівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області 26.09.2019 року (а.с.8), яка перебуває на його утриманні, оскільки на даний час не працює, що підтверджується наказом Олександрійського управління по експлуатації газового господарства АТ «Кіровоградгаз» №53-к/тр від 14 листопада 2023 року (а.с.18).

Від зазначеного шлюбу мають неповнолітню доньку - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого Тернівським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 26 листопада 2019 року (а.с.13).

Крім того, згідно довідки Петрівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області №2040 від 01 грудня 2023 року, ОСОБА_2 має такий склад сімї: дружина - ОСОБА_4 , донька - ОСОБА_11 , падчерка - ОСОБА_12 та падчерка - ОСОБА_13 ; зареєстровані та проживають за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.16).

Згідно ч.2 ст. 150 СК України батьки зобов`язані піклуватись про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток.

За умовами ч.ч.1,2 ст. 155 СК України здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини.

Згідно зі ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

За змістом статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Стаття 181 СК України визначає, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Частиною 2 ст. 182 СК України встановлено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Частиною 1 статті 183 Сімейного кодексу України передбачено, що частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Частиною першої статті 192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом.

У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

Верховний Суд України в постанові від 05 лютого 2014 року в справі №6-143цс13 дійшов висновку, що з огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями ст. 192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою й зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів у певній твердій грошовій сумі та навпаки). При розгляді позовів, заявлених з зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки ст.192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (ст. 182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», ст. 183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», ст. 184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»).

Враховуючи зміст ст.ст. 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

У відповідності до ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних утриманців та інші обставини, що мають істотне значення.

З аналізу даних правових норм вбачається, що при вирішенні питання про зменшення розміру аліментів, слід з`ясовувати чи змінилося матеріальне становище, сімейний стан та стан здоров`я сторін, і що ця зміна впливає на змогу сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі.

Особа, яка сплачує аліменти - платник аліментів, вправі звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів на дитину у тих випадках, коли погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров`я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров`я одержувача аліментів.

При цьому суд, з урахування встановлених обставин і сукупності належних та допустимих доказів, при наявності підстав щодо неможливості сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі, може вирішити питання щодо зменшення розміру аліментів.

Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу (ч. 2 ст. 182 СК України).

Судом встановлено, що позивач має двох неповнолітніх дітей, які в однаковій мірі потребують його матеріального утримання, а він, в свою чергу, зобов`язаний надати їм рівне та достатнє утримання.

В постановах Верховного Суду від 03 червня 2020 року у справі № 760/9783/18-ц (провадження № 61-9460св20), від 16 вересня 2020 року у справі № 565/2071/19 (провадження № 61-9460св20) та від 28 травня 2021 року у справі № 715/2073/20 (провадження №61-1031св21) вказано, що батьки не мають компенсувати зменшення розміру аліментів за рахунок збільшення утримання однієї дитини порівняно з іншими.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається здовідки №356 від 07 березня 2022 року, ОСОБА_2 з 07 березня 2022 року перебуває на військовій службі по мобілізації у військовій частині НОМЕР_3 (а.с.6).

Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів за виконавчим документом №941/37/23, з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 стягнуто аліменти за травень 2023 року - 6000,00 гривень, за вересень 2023 року - 10450,32 гривні, за жовтень 2023 року - 10504,66 гривень»; сукупний розмір заборгованості станом на жовтень 2023 року складає 73363,95 гривень (а.с.19).

Тобто, як вбачається з матеріалів справи, позивачу нараховуються та в примусовому порядку частково стягуються аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Тому, враховуючи вищевикладені обставини та беручи до уваги те, що позивачем доведено та підтверджено належними та допустимими доказами те, що зміни, що відбулися у сімейному та майновому стані ОСОБА_2 дають суду всі підстави для зменшення розміру аліментів до визначеного рівня, та таке зменшення на думку суду, є розумним та не суперечить нормам матеріального права, а також буде справедливим балансом між захистом прав дітей.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги та зменшити розмір аліментів на утримання доньки ОСОБА_3 , призначений рішенням Петрівського районного суду Кіровоградської області від 16 лютого 2009 року з 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на 1/6 частину всіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до повноліття дитини.

При цьому, суд враховує, що таке зменшення відповідатиме вимогам п.4 ч.1 ст. 161 ЦПК України щодо розміру стягнення аліментів на неповнолітніх дітей.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» з відповідачки на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 1073,60 грн., який був сплачений позивачем за подання позовної заяви (а.с.1).

Вказані правовідносини регулюються ст.ст. 150,155,141,180,181,182,183,192 СК України, ст.ст.12,161 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.141,263,264,265,268 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів - задовольнити.

Змінити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_4 , на підставі рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 16.02.2009 року, на користь ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_5 , на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , зменшивши їх з 1/4 частки до 1/6 частки від усіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до повноліття дитини.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 сплачений ним судовий збір у сумі 1073 грн. 60 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після відмови у відкритті апеляційного провадження, повернення апеляційної скарги, залишення її без розгляду, ухвалення іншого рішення, яким закінчується апеляційне провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Повний текст рішення складено 17 квітня 2024 року.

Суддя С.І.Колесник