Справа № 699/658/24
Номер провадження 2/699/288/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17.04.2024 м. Корсунь-Шевченківський

Суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області Літвінова Г.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2

про розірвання шлюбу,

УСТАНОВИВ:

До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справу передано на розгляд судді Літвіновій Г.М.

Керуючись положеннями ст. 187 ЦПК України суд перевірив місце реєстрації відповідача.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження в справі суд дійшов такого.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач не додав до позовної заяви документа про сплату судового збору, посилаючись на те, що він є учасником бойових дій, що на його думку є підставою для звільнення його від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях відповідно до ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

До позовної заяви позивач додав копію свого посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_1 , виданого 25.10.2023.

Вирішуючи питання про сплату позивачем, який має статус учасника бойових дій, судового збору при подачі до суду позовної заяви про розірвання шлюбу, суд виходить з такого.

Відповідно до п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм п. 13 ч. 2 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет і підстави позову; перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст. 12, 22 Закону України від 22.10.1993 № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI викладено, з-поміж інших, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі №9901/311/19, від 12.02.2020 у справі №545/1149/17.

Суд дійшов висновку, що хоча вказана норма не містить вичерпного переліку порушених прав, однак порушені права нерозривно пов`язані саме із статусом учасника бойових дій, який, як і права такої особи, визначається спеціальним законом, а не усіх прав людини і громадянина, які в свою чергу встановлені Конституцією України та іншими законами.

Сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Аналогічна правова позиція щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладена у постановах Верховного Суду від 21.04.2021 у справі № 240/8644/20, від 16.02.2022 у справі № 560/4971/21, від 26 .05.2022 у справі № 640/14577/20, від 08.03.2023 у справі № 701/589/22, від 05.09.2023 у справі № 380/1139/23, від 11.12.2023 у справі №320/14700/21, від 16.02.2022 у справі № 560/4971/21.

У даній справі позовні вимоги позивача стосуються розірвання його шлюбу, тобто не стосуються питань його соціального захисту саме як учасника бойових дій, про які йдеться у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

З огляду на викладене, суд зазначає, що вимоги позивача не пов`язані з порушенням його прав саме як учасника бойових дій, а відтак він не звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір». Тож цей збір має бути сплачений на загальних підставах.

Згідно із ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Частиною другою ст. 4 цього ж закону визначено розміри ставок судового збору.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на день подачі позову становить 1211,20 грн.

З огляду на викладене позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн або надати документ, що підтверджує підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

За таких обставин суд дійшов висновку, що позовна заява не в повній мірі відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Відповідно до змісту ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті позивачем у п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали шляхом подання до суду оригіналу платіжного документа, який підтверджує сплату судового збору позивачем у розмірі 1211,20 (одна тисяча двісті одинадцять грн 20 копійок) грн у даній справі і не був зарахований до спеціального фонду державного бюджету в іншій справі.

Судовий збір у розмірі 1211,20 грн має бути сплачено за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Черк.обл./тг м.Корс/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37930566

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA0023741

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області (назва суду, де розглядається справа).

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення вказаних в ухвалі недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення у встановлений строк недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, проте підлягає оскарженню в апеляційному порядку з питання визначення розміру судових витрат (визначення розміру судового збору).

Апеляційну скаргу може бути подано безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали суду.

СуддяЛітвінова Г. М.