КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2024 року

м. Київ

єдиний унікальний номер судової справи 369/7719/22

номер провадження №22-ц/824/7282/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівБерезовенко Р.В., Мостової Г.І.,
за участю секретаря судового засідання Єфіменко І.О.,
учасники справи: прокурор Недвига Н.О.,

представники відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу першого заступника прокурора Київської області Грабеця Ігоря Несторовича

на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 грудня 2023 року /суддя Пінкевич Н.С./

у справі за позовом заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Фастівської районної державної адміністрації Київської області до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , Державне підприємство «Київське лісове господарство», Гатненська сільська рада Фастівського району Київської області про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та повернення земельних ділянок, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

У листопаді на адресу суду першої інстанції від представника позивача надійшла заява про забезпечення позову. Просив суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірні земельні ділянки та встановити заборони на здійснення забудови на спірних земельних ділянках, а також заборони державним реєстратором здійснювати будь-які реєстраційні дії в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників на спірні земельні ділянки з кадастровими номерами :02:010:0530, :02:010:0600, :02:010:0601, :02:010:0529, :02:010:0527, :02:010:0543, :02:010:0544.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 грудня 2023 року заяву залишено без задоволення./ т. 4 а.с. 206-209/

Не погоджуючись з вказаним рішенням, перший заступник прокурора Київської області Грабець І.Н. звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив ухвалу суду скасувати, задовольнивши вимоги заяви.

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилався на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що судом першої інстанції не повно з`ясовані обставини справи, зокрема те, що предметом даної позовної заяви є повернення спірних земельних ділянок на користь Фастівської районної державної адміністрації Київської області, що вже з часу первинної державної реєстрації та подання даного позову зазнали поділу і відчуження на користь дійсних відповідачів. Також, обласною прокуратурою встановлено, що на даний час на спірних земельних ділянках проводяться будівельні роботи, про що суду першої інстанції надано копії рішень про присвоєння будівельної адреси спірним земельним ділянкам, а також копії повідомлень про початок виконання будівельних робіт. Більш того, під час розгляду даної справи рішенням державного реєстратора від 21.09.2023 № 69389651 зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна - садовий будинок, розміщений на земельній ділянці з кадастровим номером :02:010:0527. Наведене переконливо свідчить про реальну загрозу забудови спірних земельних ділянок, що у свою чергу ускладнить або унеможливить виконання судового рішення у разі задоволення позовних вимог.

Представник ОСОБА_4 - ОСОБА_10 звернувся з відзивом на апеляційну скаргу, посилаючись на безпідставність як доводів заяви так і апеляційної скарги. Наголошував, що спір вирішено в межах розгляду справи№369/7054/17-ц, прокуратурі відмовлено у витребування спірних земельних ділянок у зв`язку з пропуском строку позовної давності. Ініціюючи даний спір, що є зловживанням правом, прокурором не враховано, що питання належності спірних земельних ділянок вже вирішено, а отже і вимоги забезпечення позову задоволенню не підлягають.

Відповідачі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ДП «Київське лісове господарство», Гатненська сільська рада Фастівського району Київської області в судове засідання не з`явились, про час та дату судового розгляду повідомлені належним чином, тому колегія суддів вважає за можливе розглядати справу за їх відсутності у відповідності до положень ч. 2 ст. 372 ЦПК України.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явились у судове засідання, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а судове рішення скасуванню з задоволенням вимог заяви про забезпечення позову, на підставі наступного.

Відмовляючи у вимогах про забезпечення позову, суд першої інстанції вказував, що звертаючись з відповідною заявою, заявник, серед іншого, повинен обґрунтувати причини звернення з такою заявою та надати суду докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову; наявність зв`язку між конкретним заходом забезпечення і предметом позовної вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд першої інстанції вказував на те, що однією з підстав вжиття заходів забезпечення позову, прокурор вказує на незаконність вибуття спірних земельних ділянок із державної власності та проведення будівельних робіт на вказаних ділянках.

Водночас, оцінка обставин вибуття спірних земельних ділянок надається і вирішується судом під час розгляду справи по суті на підставі зібраних у підготовчому провадженні доказів, а не під час розгляду заяви про забезпечення позову.

Отже, суд першої інстанції дійшов висновку, що прокурором не надано доказів на підтвердження того, що відповідачі на час звернення до суду з даною заявою вчиняють дії, щодо відчуження майна на яке прокурор просить накласти арешт, водночас, заходи забезпечення позову повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу (аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18 (провадження №14-729цс19).

Потенційна можливість вчинення відповідачем дій, які будуть спрямовані на відчуження спірних земельних ділянок чи інше розпорядженнями ними, без наведення відповідного обґрунтування, не є достатньою підставою для задоволення заяви про забезпечення позову.

За таких обставин, суд не вбачав підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

Однак з таким висновком суду погодитись не можна з наступних підстав.

Так, за обставинами даної справи в серпні 2023 року заступник керівника Київської обласної прокуратури звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області із позовом в інтересах держави в особі Фастівської районної державної адміністрації до ОСОБА_3 та інших про повернення земельних ділянок лісогосподарського призначення.

Підставою для звернення до суду з позовом у даній справі слугувало те, що всупереч вимог Земельного кодексу України, лісового кодексу України, на підставі розпорядження Києво-Святошинської районної державної адміністрації від 16.07.2010 № 3304, із постійного користування ДП «Київське лісове господарство» вибули земельні ділянки з кадастровими номерами :02:010:0530, :02:010:0600, :02:010:0601, :02:010:0529, :02:010:0527, :02:010:0543, :02:010:0544, внаслідок чого власник - Фастівська районна державна адміністрація позбавлена права розпорядження вказаними земельними ділянками.

Таким чином, прокурор вказував, що останні підлягають поверненню дійсному власнику.

Предметом даної позовної заяви є повернення спірних земельних ділянок на користь Фастівської районної державної адміністрації Київської області, що вже з часу первинної державної реєстрації та подання даного позову зазнали поділу і відчуження на користь дійсних відповідачів.

Також, обласною прокуратурою встановлено, що на даний час на спірних земельних ділянках з кадастровими номерами :02:010:0530, :02:010:0600, :02:010:0601, :02:010:0529, :02:010:0527, :02:010:0543, :02:010:0544 проводяться будівельні роботи, про що суду першої інстанції надано копії рішень про присвоєння будівельної адреси спірним земельним ділянкам, а також копії повідомлень про початок виконання будівельних робіт.

Більш того, під час розгляду даної справи рішенням державного реєстратора від 21.09.2023 № 69389651 зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна - садовий будинок, розміщений на земельній ділянці з кадастровим номером :02:010:0527.

Наведене свідчить про реальну загрозу забудови спірних земельних ділянок, що у свою чергу ускладнить або унеможливить виконання судового рішення у разі задоволення позовних вимог.

Згідно ст. 79-1 Земельного кодексу України земельна ділянка, як об`єкт цивільних прав вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.

Вищевказана обставина свідчить про реальну загрозу забудови спірних земельних ділянок, а також те, що здійснення поділу чи об`єднання спірних земельних ділянок з іншими земельними ділянками під час розгляду цивільної справи може унеможливити у подальшому виконання рішення суду, що невілює захист інтересів держави у даних спірних правовідносинах.

При цьому, відповідним та співмірним обмеженням має виступати утримання від подальшої зміни якісних характеристик земельних ділянок.

Апеляційний суд вказує на те, що невжиття заходів забезпечення позову у даній справі матиме негативні наслідки для дійсного власника спірних земельних ділянок у вигляді неможливості або значного утруднення їх використання для позивача.

Отже, заходи забезпечення позову обґрунтовані необхідністю забезпечити можливість реального виконання рішення у справі та уникнення будь-яких труднощів при його виконанні, у випадку задоволення позову, оскільки державна реєстрація права власності на спірні земельні ділянки за відповідачами, у разі відсутності забезпечення позову, дає право вільно ними розпоряджатись, у тому числі, відчужувати їх третім особам.

У такому разі для належного захисту та поновлення порушених прав, позивач буде змушений вживати додаткових заходів, зокрема вирішувати питання щодо збільшення позовних вимог або зміни предмета позову, визначати підсудність вказаного спору та замінювати неналежного відповідача у справі, що згідно вимог чинного законодавства можливо лише на стадії підготовчого провадження.

Також апеляційний суд враховує те, що вже під час розгляду справи прокурор подавав заяву про зміну предмету позову у зв`язку із поділом та відчуженням оспорюваних земельних ділянок (заява від 28.11.2023).

При цьому, відсутність на даний час будь-яких дій відповідачів, які могли би підтвердити наміри щодо вчинення дій щодо відчуження, поділу чи об`єднання земельних ділянок, не спростовують наявність у відповідачів, як у одноособових власників можливості вільно розпорядитися вказаними земельними ділянками, якщо не вжити заходи забезпечення позову.

Таким чином, обґрунтованою є висока ймовірність забудови, відчуження, реєстрації, поділу чи об`єднання земельних ділянок із кадастровими номерами :02:010:0530, :02:010:0600, :02:010:0601, :02:010:0529, :02:010:0527, :02:010:0543, :02:010:0544, що в подальшому може призвести до ускладнення чи унеможливлення ефективного захисту або поновлення порушених прав або інтересів держави в особі Фастівської районної державної адміністрації Київської області, а також викликати подальше утруднення виконання рішення суду, в межах даної справи.

Вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладання арешту та заборони на вчинення дій щодо відчуження земельних ділянок і їх забудови не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідачів, оскільки вони залишаються у їх володінні та користуванні, а можливість розпоряджатися вказаним майном обмежується на певний час, отже має тимчасовий характер та є лише збереженням існуючого становища до розгляду цієї справи по суті.

Заходи забезпечення позову, про які йдеться у заяві про його забезпечення є співмірними із заявленими позовними вимогами та забезпечують збалансованість інтересів сторін, також вони є засобом тимчасового характеру та мають на меті збереження існуючого становища до ухвалення судового рішення у справі та набрання ним законної сили для забезпечення можливості ефективного поновлення прав держави в особі Фастівської районної державної адміністрації Київської області.

Слід також зазначити, що законом не визначається перелік відповідних доказів, які повинна надати особа до суду під час звернення з позовом про забезпечення позову.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитися за кількістю або погіршитися за якістю на момент виконання рішення.

Водночас, у порушення ст.ст. 76, 149, 150 Цивільного процесуального кодексу України, судом першої інстанції не враховано обставини, доводи та обґрунтування прокурора, що невжиття заявлених заходів забезпечення може істотно ускладнити чи взагалі унеможливити ефективний захист і поновлення порушених прав та інтересів держави.

Натомість, висновки суду про відсутність підстав для задоволення заяви про забезпечення позову не ґрунтуються на дослідженні усіх обставин та доводів прокурора у справі та не відповідають вимогам законодавства.

Вжиття саме таких заходів забезпечення є адекватним змісту порушеного права власності держави на землю, на відновлення якого поданий позов прокурора у даній справі, та, за умови його задоволення, не створить труднощів при виконанні рішення суду.

Застосування саме таких заходів забезпечення, які зазначено прокурором у заяві про забезпечення позову у цьому спорі, відповідають процесуальним нормам, що регулюють відповідні правовідносини, зокрема вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності, збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову та предметом позовної вимоги.

У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18 зазначено, що коли позивач звертається до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку не має взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. В таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Питання про обґрунтованість заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову як і питання зловживання правами на звернення з аналогічним позовом. Підстави звернення різні, склад відповідачів також змінений на відміну від справи №369/7054/17-ц, а отже і відсутні підстави для постановлення окремої ухвали, на вимогу представника одного з відповідачів.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи.

Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України, розподілу підлягають судові витрати. Стягненню на користь Київської обласної прокуратури в рівних частинах з відповідачів підлягає 3028 грн, тобто по 605, 60 грн з кожного.

Керуючись ст.ст. 376, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу першого заступника прокурора Київської області Грабеця Ігоря Несторовича на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 грудня 2023 року - задовольнити.

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 грудня 2023 року - скасувати.

Ухвалити нове рішення, яким заяву прокурора про забезпечення позову задовольнити та вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту та заборони вчиняти будь-які дії щодо реєстрації, перереєстрації права власності на земельні ділянки з кадастровими номерами :02:010:0530, :02:010:0600, :02:010:0601, :02:010:0529, :02:010:0527, :02:010:0543, :02:010:0544, а також здійснювати їх поділ чи об`єднання, заборонити проведення на вказаних ділянках будь-яких робіт.

Судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції розподілити наступним чином:

Стягнути на користь Київської обласної прокуратури в рівних частинах з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 3028 грн, тобто по 605, 60 грн з кожного.

Ухвала є виконавчим документом, строк пред`явлення до виконання три роки.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Стягувач: Київська обласна прокуратура, бульвар Л. Українки, 27/2, м. Київ, 01133, ;

Боржники: ОСОБА_3 , АДРЕСА_1 ;

ОСОБА_4 , АДРЕСА_2 ;

ОСОБА_5 , АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

ОСОБА_6 , АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

ОСОБА_7 , АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Постанову суду апеляційної інстанції може бути оскаржено у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: