Номер провадження: 22-ц/813/5044/24
Головуючий у першій інстанції Коваленко О.Б.
Доповідач Лозко Ю. П.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

19.04.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: Лозко Ю.П. (суддя-доповідач), Кострицького В.В., Стахової Н.В.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах якого діє представник-адвокат Селезньова Тетяна Валентинівна

на рішення Київського районного суду м. Одеси від 07 березня 2024 року

у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання нерухомого майна об`єктом спільної сумісної власності та визнання права власності

встановив:

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 07 березня 2024 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Не погодившись із вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 в інтересах якого діє представник-адвокат Селезньова Т.В. звернувся з апеляційною скаргою.

Разом з апеляційною скаргою, скаржник подав клопотання у якому порушує питання зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги до 7383 грн., яке обґрунтовує тим, що він не має іншого доходу окрім пенсії, 5 відсотків від річного розміру якої (7383 грн) перевищує суму судового збору, що підлягає сплаті (20935,20) грн. Крім того, скаржник зазначає, що він не має на праві власності іншого житла, окрім квартирі у якій проживає. Також просить врахувати, що на його утриманні знаходяться троє дітей, двоє з яких фактично проживають з ним.

Вирішуючи клопотання скаржника про зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне зазначити про таке.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ у справах "Княт проти Польщі", "Єдамскі та Єдамска проти Польщі", від 26 липня 2005 року).

Вирішення питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі N 338/158/19 (провадження N 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази (наприклад, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків) на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Колегія суддів зауважує, що для звільнення від сплати судового збору скаржник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

Як на підставу для зменшення розміру судового збору, окрім розміру його доходу у вигляді пенсії, скаржник посилається на те, що у нього відсутнє інше житло на праві власності, а ніж квартира АДРЕСА_1 , однак це твердження скаржника спростовується доказами, які містяться у матеріалах справи.

Так, з метою перевірки доводів скаржника щодо наявності правових підстав для зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги, судом витребувано матеріали справи із суду першої інстанції, з яких убачається, що ОСОБА_1 є власником нерухомого майна, розташованого за кордоном, а саме у Болгарії, вартість якого, відповідно до нотаріального акту про купівлю-продажу нерухомого майна, на момент придбання становить 46500 Євро.

На думку колегії суддів, наведені вище обставини, обумовлені наявністю у ОСОБА_1 цінного нерухомого майна, розташованого за кордоном, не дають підстави дійти висновку, що дійсний майновий стан скаржника є таким, що перешкоджає йому виконати вимоги закону щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги у повному обсязі, а тому відсутні правові підстави для задоволення клопотання скаржника про зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 2684,00 грн.

Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

В апеляційній скарзі скаржник порушує питання про скасування рішення суду першої інстанції в цілому та прийняття нового рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Таким чином за подання апеляційної скарги скаржнику необхідно сплатити

20935,20 грн (13420грн+536,8грн*150%=20935,20 грн), однак згідно доданої до апеляційної скарги квитанції, при подачі апеляційної скарги, скаржником сплачено судовий збір у розмірі 7383 грн.

Отже, скаржнику необхідно доплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 13552,2 грн та надати до Одеського апеляційного суду документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, які слід перерахувати за наступними банківськими реквізитами:

Платіжні реквізити для перерахування судового збору в гривнях

Отримувач коштів ГУК в Од.обл./Хаджибейський р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0015757

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний державний орган України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки у строк, встановлений судом, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернена скаржнику.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тобто скарга залишається без руху, про що повідомляється скаржник і йому надається строк для усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху на підставі ч.ч. 2, 3 ст. 357 та ст. 185 ЦПК України, а скаржнику надається строк для доплати судового збору та надання Одеському апеляційному суду документу, що підтверджує сплату судового збору.

Керуючись ст.ст.127,185,356,357 ЦПК України,

ухвалив:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору, який підлягає сплаті за подачу апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах якого діє представник-адвокат Селезньова Тетяна Валентинівна на рішення Київського районного суду м. Одеси від 07 березня 2024 року залишити без руху та запропонувати скаржнику протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, подати до Одеського апеляційного суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Роз`яснити скаржнику, що якщо в зазначений строк недоліки апеляційної скарги не будуть виправлені, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий Ю.П. Лозко

Судді: В.В. Кострицький

Н.В. Стахова