Єдиний унікальний номер: 448/133/24
Провадження № 2/448/209/24
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

(повний текст)

09.04.2024 року Мостиський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Кічака Ю.В.,

при секретарі судового засідання Керницькій Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Мостиська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Мостиський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Яворівському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції, про визнання батьківства, -

В С Т А Н О В И В:

І.Короткий зміст позовних вимог.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебували у зареєстрованому шлюбі, однак шлюбні відносини між ними склалися невдало та рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 06.08.2020р. шлюб між ними розірвано.

Вказує, що за час шлюбу з ОСОБА_3 у відповідачки ОСОБА_1 народилася дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Батьком дитини в актовому записі про народження у відповідності до вимог ч.1 ст.122 СК України зазначено саме відповідача ОСОБА_3 .

Стверджує, що відповідачка ОСОБА_1 часто залишала ОСОБА_3 та проживала у своїх батьків за адресою: АДРЕСА_1 . З 2017 року він (позивач) також проживав у будинку матері відповідачки ОСОБА_2 за вказаною адресою. Саме там він (позивач) познайомився з відповідачкою ОСОБА_2 , з часом вони стали проживати разом та вступили у фактичні шлюбні відносини. Натомість відповідач ОСОБА_3 не погоджувався на розірвання шлюбу та лише у серпні 2020 року на підставі рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 06.08.2020р. шлюб між відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 розірвано.

Зазначає, що наприкінці 2020 року він (позивач) відновив відносини з відповідачкою ОСОБА_2 та вони вирішили створити сім`ю. Надалі, зокрема актовим записом №136 від 17.06.2023р. складеним Славутським відділом ДРАЦСу у Шепетівському районі Хмельницької області, зареєстровано шлюб між ним (позивачем) та відповідачкою ОСОБА_2 .

Покликається на те, що лише перед самим одруженням дізнався від відповідачки ОСОБА_2 про те, що він (позивач) може бути біологічним батьком її дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки в момент її зачаття та в перші місяці вагітності відповідачка ОСОБА_2 проживала однією сім`єю саме разом з ним (позивачем). Крім того, дитина ОСОБА_4 зовнішньо також подібна саме на нього (позивача). З метою переконання у тому, що він (позивач) є дійсно батьком дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ним замовлено генетичну експертизу, а за результатами молекулярно-генетичного дослідження від 02.11.2023р. - імовірність його (позивача) батьківства становить 99,99 відсотків.

З огляду на наведене та ті обставини, що відповідачі не бажають добровільно звернутись у відділ ДРАЦСу із заявами про внесення змін в актовий запис про народження дитини, а відповідач ОСОБА_3 ще й уникає спілкування та приховує номери телефонного зв`язку, просить суд ухвалити рішення, яким визнати його (позивача ОСОБА_1 ) батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; виключити з актового запису №62 від 26.08.2020р. про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зробленого виконавчим комітетом Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області, відомості про батька дитини - ОСОБА_3 ; внести зміни в актовий запис 62 від 26.08.2020р. про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зробленого виконавчим комітетом Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області, зокрема в графі «Відомості про батька», вказавши батьком дитини саме його (позивача ОСОБА_1 ), а також змінивши відомості про дитину: «прізвище дитини» з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_4 » та «по батькові» з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_4 ».

ІІ. Позиція учасників справи.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, однак в матеріалах даної цивільної справи мітиться його клопотання про здійснення розгляду справи у його (позивача) відсутності.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, відзиву на позовну заяву не подала, а подала на адресу суду письмову заяву про визнання позову та про розгляд справи у її відсутності, у якій зазначила наступне: вона (відповідачка) визнає позовні вимоги, пред`явлені ОСОБА_1 ; підтверджує, що біологічним батьком її дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є саме позивач ОСОБА_1 , оскільки на момент ймовірного зачаття дитини спільно проживала разом з ним та між ними існували фактичні подружні відносини; зазначена обставина на підтвердження батьківства ОСОБА_1 щодо дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підтверджена результатом молекулярно - генетичного дослідження; просить суд також врахувати те, що вони з позивачем ОСОБА_1 17.06.2023р. офіційно зареєстрували шлюб, проживають однією сім`єю та спільно виховують їхню дочку ОСОБА_4 ; з відповідачем ОСОБА_3 вона розлучена, він не приймає жодної участі у вихованні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , його місце проживання чи місце перебування станом на даний час їй (відповідачці) не відоме; зі слів спільних знайомих, їй відомо, що такий тривалий час перебуває за кордоном.

Відповідач ОСОБА_3 про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, у судове засідання не з`явився без поважних причин, відзиву на позовну заяву не подав, клопотань про відкладення або про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. Як вбачається із матеріалів справи судові повістки відповідачу надсилались рекомендованими листами з повідомленням про вручення поштового відправлення за адресою місця його проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відомості про будь-які інші адреси місця проживання чи перебування відповідача чи про його офіційну електронну адресу в матеріалах справи відсутні, заяв про зміну місця проживання чи перебування від відповідача не надходило. Крім того, як вбачається із матеріалів справи, виклик відповідача здійснювався у відповідності до вимог ч.11 ст.128 ЦПК України, - через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України та останній вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи з часу опублікування оголошення про виклик. Тому, на підставі статей 128, 131 ЦПК України суд приходить до висновку, що відповідач ОСОБА_3 вважається належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Мостиського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Яворівському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції в судове засідання не з`явився, а скерував на адресу суду письмову заяву про розгляд даної цивільної справи у його (представника) відсутності з вказівкою на те, що вирішення даного спору покладає на розсуд суду.

ІІІ. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою судді Мостиського районного суду Львівської області від 23.01.2024р. залишено без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання батьківства.

Ухвалою судді Мостиського районного суду Львівської області від 09.02.2024р. прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання батьківства; залучено Мостиський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Яворівському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції до участі у даній цивільній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору; ухвалено провести розгляд справи в порядку загального позовного провадження; почато підготовче провадження.

Ухвалою Мостиського районного суду Львівської області від 11.03.2024р. закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Мостиський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Яворівському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції, про визнання батьківства; призначено справу до судового розгляду по суті.

Оскільки розгляд справи відбувся за відсутності учасників справи, то відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

ІV. Обставини справи, встановлені судом.

Як відомо із матеріалів справи, відповідачі по справі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 з 19.07.2009р. перебували у шлюбі.

Рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 06.08.2020р. розірвано шлюб між відповідачами ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Із копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 26.08.2020р. виконавчим комітетом Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області, вбачається, що ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 у с.Волостків Мостиського району Львівської області. Відповідно до вищевказаного свідоцтва, матір`ю дитини записана ОСОБА_2 , а батьком - ОСОБА_3 .

Із копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , виданого 17.06.2023р. Славутським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), відомо, що позивач ОСОБА_1 17 червня 2023 року зареєстрував шлюб з ОСОБА_2 (відповідачкою по справі), прізвище якої після державної реєстрації шлюбу змінено з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_2 ».

Позивач ОСОБА_1 визнає своє батьківство та вважає дитину - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - своєю рідною дочкою.

Відповідачка ОСОБА_2 , матір дитини, визнала факт того, що саме позивач ОСОБА_1 являється рідним батьком її доньки, оскільки на момент ймовірного зачаття дитини спільно проживала разом з ним та мала з таким фактичні подружні відносини.

У матеріалах справи наявний акт обстеження місця проживання позивача ОСОБА_1 від 23.10.2023р., здійснений комісією Судовоишнянської міської ради Яворівського району Львівської області, з якого слідує, що позивач з 2017 року по даний час фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 разом з дружиною ОСОБА_2 .

У матеріалах справи також мітиться результат молекулярно-генетичного дослідження від 02.11.2023р. щодо пацієнтів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проведеного в лабораторії Ескулаб спеціалістом з лабораторної генетики Кравець В. та завідувачкою молекулярно-генетичної лабораторії доктором біологічних наук Макух Г.В. , у відповідності до якого результати тесту ДНК показали, що батьківство не виключено. У передбачуваних батька і дочки 16 спільних алелів. Виходячи з результатів дослідження, отриманих в аналізі нижчезгаданих STR-локусів, імовірність батьківства становить 99.99601 %. З імовірністю 99.99601 % вищезгаданий батько є біологічним батьком дитини.

Вказаний висновок молекулярно-генетичного дослідження містить ідентифікацію учасників (пацієнтів), про що вказано у самому дослідженні, та такий стороною відповідачів не спростований.

Позивач ОСОБА_1 покликається на ту обставину, що лише перед самим одруженням з відповідачкою ОСОБА_2 , що мало місце у червні 2023 року, дізнався від відповідачки про те, що він (позивач) може бути біологічним батьком її дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідачка ОСОБА_2 не заперечувала зазначеної обставини та не заявляла про застосування наслідків спливу позовної давності; відповідачем ОСОБА_14 не скеровувався на адресу суду ні відзив на позовну заяву, ані будь-які інші письмові заяви по суті спору, в тому числі заяви про застосування наслідків позовної давності. Відтак, у суду відсутні підстави ставити під сумнів вказані обставини, з якими позивач ОСОБА_1 пов`язує момент, коли він дізнався або міг дізнатися про своє батьківство.

V. Застосовані судом норми права.

Згідно ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав. свобод чи інтересів.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Кожна сторона повинна довести обставин, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, що врегульовано частиною 3 ст.12 ЦПК України.

Дитина має право знати своїх батьків і право на їх піклування (стаття 7 Конвенції про права дитини).

Згідно з частинами другою, восьмою, дев`ятою статті 7СК України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.

Статтею 121 СК України встановлено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду.

Відповідно до ст.128 СК України, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 СК України, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.

Частиною 3 ст.128 СК України визначено перелік осіб, які вправі звернутися з позовом про визнання батьківства. Зокрема, позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.

Згідно ст.129 СК України, особа, котра вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства.

Відповідно до п.6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2008 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" особа, котра вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до останнього, якщо того записано батьком, позов про визнання свого батьківства. У тих випадках, коли батьком дитини записано конкретну особу, вимоги про визнання батьківства мають розглядатися одночасно з вимогами про виключення відомостей про цю особу як батька з актового запису про народження.

Відповідно до роз`яснень п. 9 вказаної Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2008 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено). Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це.

Відповідно до пункту 20 глави 1 розділу ІІІ Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Відповідно до п. 2.13.1 Розділу ІІ Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін в актові записи цивільного стану.

Згідно п.2.16.4 Розділу ІІ Правил, на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду.

За положеннями ст.134 СК України, на підставі заяви осіб, зазначених у статтях 126, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Рішення щодо визнання батьківства має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства в органах реєстрації актів цивільного стану.

ЄСПЛ у рішенні від 07 травня 2009 року в справі «Калачова проти російської федерації» (заява № 3451/05), зауважував, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

У справі «Міфсуд проти Мальти» (Mifsud v. Malta, заява № 62257/15, рішення набуло статусу остаточного 29 квітня 2019 року) ЄСПЛ повторив, що ДНК-тест це науковий метод, наявний для точного визначення батьківства дитини, а його доказове значення значно переважає будь-які інші докази, представлені сторонами для підтвердження або спростування біологічного батьківства.

Згідно ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин та добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц (провадження № 61-6030св18) зроблено висновок, «щодо предмету доказування у даній категорії справі, то СК України будь-яких особливостей не визначає. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі частини другої статті 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи. Для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства».

Європейський суд з прав людини вказав, що «у справах такого типу має враховуватись справедливий баланс між відповідними конкуруючими інтересами. До того ж усі рішення щодо найкращих інтересів дитини повинні мати надзвичайне значення. Стосовно спорів про батьківство, ініційованих ймовірними біологічними батьками, незважаючи на надану національним органам влади свободу розсуду в цій сфері, біологічний батько не повинен повністю виключатись з життя своєї дитини, якщо тільки цього не вимагають відповідні причини щодо захисту найкращих інтересів дитини. Суд встановлював порушення статті 8 Конвенції, коли національні органи влади відмовляли у розгляді позову ймовірного біологічного батька про встановлення його батьківства, лише пославшись на визнання батьківства іншим чоловіком та не розглянувши при цьому фактичні обставини справи. На противагу, стаття 8 Конвенції не була порушена у випадах, коли національні органи влади відмовляли у розгляді такого позову після ретельного вивчення інтересів зацікавлених осіб, приділивши особливу увагу інтересам дитини та не проігнорувавши при цьому інтереси ймовірного біологічного батька» (M. T. v. UKRAINE, № 950/17, § 23 - 24, ЄСПЛ, від 19 березня 2019 року).

Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

VI. Висновки суду.

Визнання батьківства за рішенням суду розглядається як засіб захисту прав дитини, спрямований на відновлення, визнання порушених або оспорених прав дитини.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що позивач ОСОБА_1 визнає себе батьком малолітньої дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а відповідачка ОСОБА_2 (матір дитини) не оспорює даного факту, з урахуванням дослідженого результату молекулярно-генетичного дослідження від 02.11.2023р., суд приходить до висновку про задоволення позову, оскільки такий підтверджується матеріалами справи, є обґрунтованим та пред`явлений в інтересах дитини, яка, у відповідності до статті 7 Конвенції про права дитини, наскільки можливо має право знати своїх батьків і має право на їх піклування.

При цьому, суд роз`яснює позивачу ОСОБА_1 , що визнання батьківства дитини є підставою виникнення батьківських обов`язків, зокрема обов`язку з утримання дитини (постанова Верховного Суду від 15 квітня 2021 року у справі № 645/1098/18).

VII. Розподіл судових витрат між сторонами.

Відповідно до ч.ч.1-2, п.1 ч.3 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

За змістом статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно квитанцій, що містяться в матеріалах справи, позивачем ОСОБА_1 сплачено судовий збір на загальну суму 3633,60 грн.

Оскільки позовні вимоги задоволено у повному обсязі, у відповідності вимог ч.1 ст.141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в рівних частках на користь позивача ОСОБА_1 сплачений ним судовий збір в сумі 3633, 60 грн., тобто з кожного з відповідачів по 1816, 80 грн.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 141-142, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Мостиський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Яворівському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції, про визнання батьківства - задовольнити.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця м.Славута Хмельницької області, жителя АДРЕСА_1 , місце проживання якого зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 , громадянина України - батьком малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки с.Волостків Мостиського району Львівської області.

Виключити відомості про ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , громадянина України, місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , як про батька дитини з актового запису №62 від 26.08.2020 року про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки с.Волостків Мостиського району Львівської області, зробленого Виконавчим комітетом Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області.

Внести зміни в актовий запис №62 від 26.08.2020 року про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки с.Волостків Мостиського району Львівської області, зробленого Виконавчим комітетом Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області, записавши в графі: «Відомості про батька» - « ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , громадянин України, уродженець м.Славута Хмельницької області, місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 , фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 », а також змінивши при цьому відомості про дитину, зокрема «прізвище» дитини з «ОСОБА_4 » на « ОСОБА_4 » та «по батькові» - з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_4 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1816 (одну тисячу вісімсот шістнадцять) грн. 80 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1816 (одну тисячу вісімсот шістнадцять) грн. 80 коп.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженець м.Славута Хмельницької області; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 ; місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 ; фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженка с.Волостків Мостиського району Львівської області; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_5 ; місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 ; місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_3 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Мостиський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Яворівському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції, місцезнаходження: 81300, м.Мостиська, вул.Грушевського, 22 Львівської області.

Повний текст судового рішення складено 19.04.2024р.

Суддя Ю.В. Кічак