Справа №639/1797/23
Провадження №2/639/145/24
08 квітня 2024 року
Жовтневий районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді - Рубіжного С.О.
за участю секретаря Чубенко О.С.,
представника позивача - ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до Харківської міської ради, ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Сипачова Ірина Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
20 квітня 2023 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернулась ОСОБА_4 , в особі свого представника адвоката Каюмова К.Т., з позовною заявою до Харківської міської ради, зазначивши третьою особою Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Сергієнко Наталю Вікторівну і просить суд визначети їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 рідного дядька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер її дядько ОСОБА_5 , що проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Після померлого ОСОБА_5 , рідна племінниця померлого ОСОБА_4 є спадкоємцем другої черги. З 28.04.2022 у зв`язку з триваючою повномасштабною збройною агресією російської федерації проти України позивач проживала у м. Львові. Після смерті ОСОБА_5 , ОСОБА_4 була впевнена, що має строк для подачі нотаріусу відповідної заяви про прийняття спадщини з урахуванням вимог п.3 постанови КМУ від 28.02.2022 .№164 до 10.06.2023.
20.03.2023 позивач звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Сипачової І.М. із заявою про прийняття спадщини де отримала інформацію щодо пропуску 6 місячного строку на звернення із заявою про прийняття спадщини, а у подальшому - постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії від 03.03.2023 року №44/02-31. Вказана постанова мотивована тим, що відповідно до Постанови КМУ № 164 від 28 лютого 2022 р. № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» зі змінами внесеними Постановою КМУ №719 від 29.06.2022 року, передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Проте строки для прийняття спадщини або відмови від прийняття спадщини встановлені ст. ст. 1270, 1273 Цивільного кодексу України та не можуть бути змінені або визначені інакше, як законами України, прийнятими Верховною Радою України. Також у постанові було роз`яснено, про можливість звернутися до суду з відповідною заявою.
Вищевикладені обставини вимусили позивача звернутися до суду з даним позовом.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 24.04.2023 року прийнято позовну заяву ОСОБА_4 до Харківської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Сипачова Ірина Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі. Призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 14.06.2023 року витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Сипачової Ірини Миколаївни, спадкову справу, яка була заведена після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
26 червня 2023 року на адресу суду надійшла копія спадкової справи. Згідно копії спадкової справи №77/2022, що заведена після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Сипачовою І.М. зареєстровано у книзі обліку та реєстрації спадкових справ за №134 від 18.08.2022 року заява ОСОБА_3 про прийняття спадщини, як спадкоємця за законом четвертої черги, як особа що проживала зі спадкодавцем однією сімєю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.
14 серпня 2023 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від представника Харківської міської ради, на підставі якого відповідач просив суд відмовити у задоволені позову посилаючись на його недоведеність.
28 серпня 2023 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив представника позивача ОСОБА_1
19 вересня 2023 року, через канцелярію суду, від представника позивача ОСОБА_1 надійшла заява про залучення в якості співвідповідача ОСОБА_3 , оскільки з`ясувалося, що за його заявою була відкрита спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 .
Разом з заявою представником позивача ОСОБА_1 подано уточнену позовну заяву із зазначенням в якості співвідповідача ОСОБА_3 , долучено до позову докази направлення уточненого позову з додатками учасникам справи та надано копію свідоцтва про шлюб на підтвердження зміни позивачем прізвища.
07 вересня 2023 року ОСОБА_4 , уклавши шлюб з ОСОБА_6 отримала прізвище ОСОБА_7 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб виданого 07.09.2023, актовий запис №2370.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 19 вересня 2023 року клопотання представника позивача ОСОБА_8 адвоката Расулова Каюма Тулкіновича про залучення до участі у справі співвідповідача ОСОБА_3 - задоволено.
Залучено у якості співвідповідача ОСОБА_3 у цивільній справі № 639/1797/23 за позовною заявою ОСОБА_2 до Харківської міської ради, третя особ: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Сипачова Ірина Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Ухвалою суду від 21 грудня 2023 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до Харківської міської ради, ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Сипачова Ірина Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Призначено справу до судового розгляду.
04 квітня 2024 року представником позивача адвокатом Расуловим К.Т. подано клопотання про долучення доказів.
В судовому засіданні представник позивач ОСОБА_1 , який діє на підставі ордеру, підтримав заявлений позов та надав пояснення анологічні викладеним в уточненму позові.
Представник відповідача Харківської міської ради та відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились, про час слухання справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не сповістили.
Третя особа приватний нотаріус Сипачова І.М. в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце судового розгляду повідомлялась, надала заяву з проханням справу розглянути у її відсутність, рішення прийняти на розсуд суду.
Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.
Так, судовим розглядом було встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 12.08.2022 року, актовий запис №1407 ( а.с. 21).
Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина.
Стаття 1220 ЦК України передбачає, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Згідно вимогам ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом чи за законом.
Стаття 1258 ЦК України зазначає, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановленихстаттею1259 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст. 1262 ЦК України, у другу чергу права на спадкування за законом мають мають рідні батьки та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.
19 квітня 1988 року народилась ОСОБА_8 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого 12.05.1988 року, актовий запис № 3413 від 12.05.1988 року. Батьками зазначені ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ( а.с. 11).
07 вересня 2023 року ОСОБА_4 , уклавши шлюб з ОСОБА_6 отримала прізвище ОСОБА_11 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, виданого 07.09.2023 року, актовий запис №2370 (а.с. 97).
Мати позивача ОСОБА_2 ОСОБА_12 , народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, актовий запис № 2142 від 16.08.1950 року. Батьками зазначені ОСОБА_13 та ОСОБА_14 ( а.с. 17).
11 жовтня 1980 року ОСОБА_15 , уклавши шлюб з ОСОБА_9 отримала прізвище ОСОБА_16 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , виданого 11.10.1980 року, актовий запис №1201 (а.с. 16).
ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується довідкою про народження №288 від 03.05.2023. Батьками зазначені ОСОБА_13 та ОСОБА_14 ( а.с. 180, 181).
Таким чином позивач ОСОБА_2 є рідною племінницею ОСОБА_5 ..
ІНФОРМАЦІЯ_9 померла ОСОБА_14 у віці 96 років, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 , виданим повторно 03.07.2012 року, актовий запис №7906 від 12.06.2012 ( а.с. 19).
Отже на момент смерті, ОСОБА_5 не мав інших спадкоємців крім племінниці.
Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Спадкодавець ОСОБА_17 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , отже спадкоємці повинні були звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини до 10 лютого 2023 року.
Разом з тим, 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України №64 від 22.02.2022 введено воєнний стан, який діє до теперішнього часу.
Згідно до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній по 28.06.2022, було установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Постановою КМУ від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану», перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.
Водночас відповідні зміни щодо строків прийняття спадщини не були внесені до ЦК України, а відтак норми постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164не змінюють та не зупиняють визначенихст. 1270 ЦК Українистроків для прийняття спадщини. Водночас нормипостанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164щодо зупинення перебігу строку для прийняття спадщини є такими, що вводять в оману спадкоємців, та у даному випадку, як стверджує позивач, зумовили пропуск ним строку для прийняття спадщини.
Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса ХМНО Сипачової І.М. від 23.03.2023 року, ОСОБА_4 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва на спадщину за законом ( а.с. 24-25).
З Інформаційної про заведену спадкову справу та склад спадкоємців №43/01-16 від 23.03.2023 спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 була відкрита 18 серпня 2022 року за №77/2022 на підставі заяви про прийняття спадщини за законом четвертої черги, як особи, що проживала зі спадкодавцем однією сімєю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини ОСОБА_3 (статус не підтверджено рішенням суду) ( а.с. 26).
Представник позивача зазначив, що встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті дядька позивач пропустила з поважної причини, а саме тому, що на момент виникнення права на спадкування мешкала у місті Львові як переселенка, перебіг строку для прийняття спадщини, регулювались також Постановою КМУ від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Протягом дії вказаної постанови її зміст зазнлаа неоднарозових змін, в тому числі і в тій частині, що регулює питання визначення строків для прийняття спадщини.
Крім того, спадкова справа після смерті ОСОБА_5 була відкрита 18.08.2022 на підставі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем за законом четвертої черги, як особи, що проживала зі спадкодавцем однією сім`єю не менше п`яти років до часу відкриття спадшини ОСОБА_3 , при цьому статус спадкоємця не підтверджено рішенням суду. Отже без рішення суду не являється спадкоємцем четвертої черги.
Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
В постанові Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.
Згідно п.24 вищевказаної постанови Пленуму особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1ст.1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п.2.1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5 вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою. Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п.3.5. гл.10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5.
Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Виходячи зі змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:
1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;
2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
Правила частини третьоїстатті 1272 ЦК Українипро надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Згідно Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України з 05 год.30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан.
В подальшому неодноразово строк воєнного стану продовжувався, та він дії до теперішнього часу.
Частиною 3 статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частина 1 статті 76 ЦПК України зазначає, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Згідно положень ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Судом встановлено, що спадщина відповідно до вимогст.1277 Цивільного кодексу України відумерлою не визнана, є відкритою, тому, відповідно до ч.1ст. 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець.
Відповідно до норм ч. 5ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Загальновідомим є факт, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який тривав на час розгляду заяви та неодноразово продовжувався.
При цьому пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 28.02.2022) установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.
Відповідно до п.3 Постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 29.06.2022), перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Наведене узгоджується з позицією позивача про те, що вона, в установлений законом строк, не подала заяву до державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки вважала, що діють норми Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в частині зупинення перебігу строку на прийняття спадщини на час воєнного стану.
Разом з тим, 25 січня 2023 року Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок про те, що основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (частина 2 статті 4 ЦК України).
Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена.
При цьому, апеляційний суд також враховує, що Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі (SERKOV v. UKRAINE) «Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступнє для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства зважливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». Крім того, у справі (CASEOFNOVIKv.UKRAINE) «Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля.
Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі (Ilhanv.Turkey) «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
На думку суду, у позивача були об`єктивні перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та веденням бойових дій у країні, позивачка була змушена організовувати свою життєдіяльність, для збереження життя та здоров`я вимушена була переселитися в інше місто. При цьому суд також враховує суперечливість положеннь закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємиці. Отже всі зазначені обставини у сукупності мали своїм наслідком пропущення строку для подачі позивачем заяви про прийняття спадщини в період строку, визначеного законом, тобто існували об`єктивні істотні труднощі, які слід вважати непереборними, що перешкоджали їй своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
Крім того суд враховує, що часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про прийняття спадщини є незначним, що відповідає правовому висновку, викладеному у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17ц.
Згідно із ч. 3ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Враховуючи загальновідомі події, положення законодавства в частині вимог щодо строків для прийняття спадщини суд доходить висновку, що позивач звернулась до суду із цим позовом, оскільки у інший спосіб захистити своє право можливості не має, пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин і вважає необхідним визначити позивачу додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті дядька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Харкові строком на три місяці.
Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК Украъни, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
Враховуючи, що співвідповідач ОСОБА_3 подав заяву про прийняття спадщини, визначивши себе спадкоємцем четвертої черги, а саме особою яка постійно проживала зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, що вказує на наявність спору, суд вважає, що Харківська міська рада не є належним відповідачем, на підставі чого позов підлягає частковому задоволенню.
Судові витрати у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України залишити за позивачем.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5 , 13, 76-81, 133, 141, 265 ЦПК України, ст.ст. 1217, 1220, 1259, 1261, 1262, 1270, 1272 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, суд -
Позов ОСОБА_2 задовольнити частково.
Визначити ОСОБА_2 додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини, в порядку спадкування за законом після померлого дядька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 три місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного рішення суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , РНОКПП НОМЕР_7 , зареєстрована за адресою, АДРЕСА_3 .

Відповідачі:

- Харківська міська рада, , місцезнаходження: 61003, м. Харків, м-н. Конституції, буд. 7;

- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , РНОКПП НОМЕР_8 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

Третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Сипачова Ірина Миколаївна, місцезнаходження: АДРЕСА_5 .

Повний текст рішення складено 18.04.2024.

Суддя С.О. Рубіжний