ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/939/24
провадження № 2/753/3164/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

"17" квітня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Комаревцевої Л.В.

з секретарем Гаврилюк О.В.

за участю представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у спрощеному позовному провадженні в відкритому судовому засіданні з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

У січні 2024 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В судовому засіданні відповідач заявив клопотання про залишення позову без розгляду з підстав ч.1 п.2 ст. 257 ЦПК України, зважаючи на те, що позивач його не підписувала, що підтверджується Висновком експерта від 15.03.2024 № 901-Е та наданими доказами в їх сукупності.

Представник позивача проти задоволення клопотання заперечував, вказав, що наданий Висновок не є належним доказом, відтак підлягає відхиленню судом, а позивач наполягає на задоволенні позовних вимог.

З метою вирішення даного клопотання, суд визнав обов`язковою явку позивача в режимі відеоконференції для надання пояснень, на що позивач відмовилась, надавши заяву в якій наполягає на задоволенні позову.

Суд вивчивши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

У січні 2024 року до суду поштою надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до Висновку експерта за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи від 15.03.2024 № 901-Е «…підписи від імені ОСОБА_3 , розташовані після друкованого тексту «28 грудня 2023 року» та перед друкованим текстом «ОСОБА_3» у примірнику позовної заяви про розірвання шлюбу від 28.12.2023р., адресованої Дарницькому районному суду м. Києва..» виконані не ОСОБА_3 , а іншою особою.

Так, ст. 106 ЦПК України, передбачено можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи.

Частиною 6 ст. 106 ЦПК України зазначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно з ч. 5 ст. 106 ЦПК України у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Згідно зі статтею 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Відповідно ч. 2 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Положеннями ч.1 п.2 ст. 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Вирішуючи клопотання відповідача, суд виходить з наступного. З наданого стороною відповідача Висновку експерта за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи від 15.03.2024 № 901-Е вбачається, що його підготовлено для подання до Дарницького районного суду м. Києва, в тому числі в рамках розгляду цивільної справи № 753/939/24 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Експерт про кримінальну відповідальність попереджений відповідно до вимог ст.ст. 384,385 КК України. Позивач в письмових поясненнях вказала, що заявлене клопотання про залишення позову без розгляду не підтримує, від участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовилась. Відповідач стверджує, що на час подання позову позивач перебувала за межами України, відтак поштою не мала можливості надіслати позов, а поданий позов містить не її підпис. В заявах по суті справи позивач наполягає на задоволенні позову, натомість не надає жодних пояснень щодо підпису заяви. В судовому засіданні оглянуто оригінали примірника позову про розірвання шлюбу з додатками, що надані позивачем, оригінал Договору купівлі-продажу квартири від 30.12.2020 укладеного між ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Первушиною Н.Ю за реєстровим № 1454, копію Договору купівлі-продажу земельної ділянки від 01.12.2020, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , посвідчені приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Саєнко Е.В. 01.12.2020 за реєстровим № 4284. В зазначених документах розбіжність у підписах позивача є очевидною. Допитана судом експерт ОСОБА_7 в режимі відеоконференції пояснила, що Висновок експерта за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи від 15.03.2024 № 901-Е проведено відповідно до вимог Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, науково-методичних рекомендацій та методик, що дозволяють використовувати вільні зразки, що були надані замовником. ОСОБА_7 пояснила, що для проведення експертизи їй вистачило надання зразків з заявою ОСОБА_2 від 21.02.2024, хоча від замовника пізніше ще було надано зразки підпису. Те, що у об`єкті дослідження підпис виконано не ОСОБА_3 , а іншою особою експерт підтвердила беззаперечно та безсумнівно.

При цьому пояснення представника позивача не спростовують висновків суду щодо надання стороною відповідача належних та допустимих доказів, що свідчать про не підписання позивачем заявленого позову.

За викладених обставин, надаючи оцінку доказам в їх сукупності, зважаючи на Висновок експерта від 15.03.2024 № 901-Е, огляд доказів з підписами позивача, відмову позивача брати участь в судовому засіданні та пояснення сторін, покази експерта, суд приходить до висновку, що заявлений позов підлягає залишенню без розгляду відповідно до вимог ч.1 п.2 ст. 257 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 76-81,106,110,175,257 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- залишити без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду не виключає можливості повторного звернення до суду з заявленими позовними вимогами.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлено 17.04.2024

Суддя Комаревцева Л.В.