Справа № 128/106/24
РІШЕННЯ

Іменем України

17.04.2024 року місто Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Васильєвої Т.Ю.,

секретар Кострюкова Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Вінниці цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Вороновицької селищної ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, обгрунтовуючи свої вимоги тим, що після смерті його матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилась спадщина, до складу якої входять дві земельні ділянки, що розтащовані на території Побережненської сільської ради Вінницького району Вінницької області. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом.

Відповідач ОСОБА_2 також є спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 та на час відкриття спадщини був зареєстрований разом з матір`ю, від спадщини не відмовлявся, хоча їх з відповідачем матір з 20.01.2020 і до смерті проживала постійно, але без реєстрації, з племінником ОСОБА_4 в АДРЕСА_1 . Організація поховання матері та поминальних обрядів проводилась його двоюрідним братом ОСОБА_4 за рахунок позивача.

Спадщину після смерті матері позивач не зміг прийняти у встановлений законом строк, оскільки з 2019 року постійно проживає в Ізраїлі, в тому числі на момент смерті матері. Крім цього, в Україні в той час також велися бойові дії, існувала реальна загроза життю та здоров`ю у зв`язку зі збройною агресією расійської федерації, тому він не мав можливості виїхати до України, щоб вчасно подати заяву про прийняття спадщини, потрапити в консульство України в Ізраїлі він також не міг через відсутність реєстрації на прийом.

Таким чином, ОСОБА_1 вважає, що сукупність зазначених ним обставин, а саме неможливість виїхати для подання заяви про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини в у зв`язку з військовими діями та збройною агресією російської федерації, вказують на те, що є всі передбачені законом підстави для визнання цих причин поважними і визначення йому додаткового строку для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті матері, який позивач просить визначити строком в три місяці.

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 15.01.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, витребувано з Вінницької районної державної нотаріальної конторикопії матеріалів спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 (а.с. 41).

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 14.02.2024 підготовче провадження в справі закрито, справу призначено до розгляду по суті.

В судове засідання з розгляду справи по суті учасники судового розгляду не з`явилися.

Представник позивача ОСОБА_1 , адвокат Байдак В.Г. подав до суду заяву про розглд справи за його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримує повністю та просить задовольнити.

Представник відповідача Вороновицької селищної ради Вінницького району Вінниької області також подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, при вирішенні справи покладається на розсуд суду.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився повторно, хоча вважається повідомленим судом про дату, час та місце розгляду справи належним чином, за зареєстрованим місцем проживання. Про причини неявки відповідач суд не повідомив, відзив не подавав.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Так, судом встановлено наступні фактичні обставини справи.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Стрижавка Вінницького району Вінницької області, про що 01.09.2022 складено відповідний актовий запис № 194 (а.с. 22).

Згідно копії свідоцтва про народження, виданого 17.07.1967, серії НОМЕР_2 , ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , батько ОСОБА_5 , мати ОСОБА_3 (а.с. 23).

Згідно довідки, виданої Степанівським старостинським округом № 3 Вороновицької селищної ради Вінницького району Вінницької області від 27.12.2023, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно була зареєстрована до дня смерті в АДРЕСА_2 . На момент смерті з нею був зареєстрований та постійно проживав ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 24).

Відповідно до акту обстеження місця проживання від 28.12.2023, затвердженого Стрижавським селищним головою Вінницького району Вінницької області, ОСОБА_3 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , на момент смерті проживала без реєстрації з 20.01.2020 по 31.08.2022 за адресою: АДРЕСА_1 в будинку племінника ОСОБА_4 та ОСОБА_6 (а.с. 25).

Згідно копії заяви, складеної і підписаної 28.10.2020 О. Антоненком, у присутності першого секретаря з консульських питань Посольства України в Державі Ізраїль, він дав згоду на купівлю його дружиною ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , будь-якого нерухомого майна на території України та на укладення договору купівлі-продажу, у тому числі договорі купівлі-продажу майнових прав, за якими здійснювати оплату необхідних платежів, в тому числі оплату за майнові права на умовах і у розмірі на її власний розсуд, а також підписання додаткових договорів, доповнень до вищевказаних договорів, актів та інших необхідних документів (а.с. 26).

На підтвердження знаходження за кордоном позивачем надано копію паспорта громадянина України для виїзду за кордон (а.с. 29 31).

Відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.11.2013 та копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 13659081 від 29.11.2013, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , успадкувала земельну ділянку, площею 1, 9553 га, кадастровий номер :01:001:0328, яка знаходиться на території Прибережненської сільської ради Вінницького району Вінницької області, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с. 32 33).

Згідно копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ВН № 106672, виданого 20.11.2003, ОСОБА_3 була власником земельної ділянки, площею 1, 9553 га, яка розташована не території Побережненської сільської ради Вінницького району Вінницької області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с. 34).

Згідно копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 28.12.2023 державний нотаріус Вінницької районної державної нотаріальної контори Когутницький Є.В. відмовив ОСОБА_7 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я ОСОБА_1 на майно, яке належить ОСОБА_3 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини, а його представник не надала належних доказів фактичного прийняття спадщини (а.с. 35).

Відповідно до відповіді від 24.01.2024 Вінницької районної державної нотаріальної контори на ухвалу суду, відповідно до Спадкового реєстру спадкоємці померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 до нотаріальної контори та приватних нотаріусів по питанню відкриття спадщини не зверталися, спадкова справа не заводилась (а.с. 50).

Оцінивши наявні докази в їх сукупності, достатності та взаємозв`язку, суд враховує наступне.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦПК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа № 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Такий правовий висновок висловлений також Верховним Судом України у постанові від 13.03.2020 № 314/2550/17.

Як вбачається із матеріалів справи, спадщина після смерті ОСОБА_3 відкрилася 31.08.2022 та строк, встановлений ст. 1270 ЦК України, сплив 28.02.2023, водночас, в межах строку для прийняття спадщини, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, в Україні тривав воєнний стан, який був введений 24.02.2022. При цьому позивач з 2019 року проживає за кордоном.

Оцінивши зібрані докази в їх сукупності, враховуючи життєві обставини позивача, а саме дію воєнного стану в межах строку для прийняття спадщини, перебування позивача тривалий час та постійно за межами України, в тому числі протягом строку для прийняття спадщини, суд вважає, що позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини в умовах воєнного стану з поважних причин, та враховуючи відсутність спадкоємців, які прийняли спадщину та претендують на неї на даний час, але також наявність спадкоємця ОСОБА_2 , який був зареєстрований з спадкодавцем на час відкриття спадщини, а тому може претендувати на спадщину, суд вважає, що позов є обгрунтованим та підлягає задоволенню, тому позивачу слід визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Враховуючи відсутність клопотання про розподіл судових витрат, суд не вирішує в даному рішенні питання розподілу судових витрат між сторонами.

Також суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи положення ч. ч. 4, 5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

З урахуванням вищевикладеного, керуючись ст.ст. 1216, 1217, 1223, 1270 - 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 13, 211, 223, 247, 259, 263, 265, 268, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Вороновицької селищної ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Стрижавка Вінницького району Вінницької області, терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач: Вороновицька селищна рада Вінницького району Вінницької області, місцезнаходження: вул. Козацький шлях, 60, смт. Вороновиця Вінницького району Вінницької області, 23252, .

Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 .

Повний текст рішення складено 17.04.2024.

Суддя: