ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2024 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Осаулова Н.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

У лютому 2024 року до Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшла зазначена позовна заява.

Ухвалою суду від 25 березня 2024 року позовна заява була залишена без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України та позивачу було надано строк для усунення вказаних в ухвалі суду недоліків в п`ятиденний термін, з дня отримання копії ухвали. Одночасно позивачу було роз`яснено, що у разі невиконання вимог даної ухвали, зазначена позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

У вищевказаній ухвалі судом було зазначено, що позивачу необхідно надати до суду та копії для учасників справи, а саме: довідку з Єдиного державного демографічного реєстру, отриману не раніше ніж за тиждень до дати звернення до суду, на підтвердження реєстрації у Фастівському районі Київської області.

Так, дана ухвала суду була направлена позивачу на вказану ним в позові адресу.

08 квітня 2024 року на адресу суду повернулося Рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення 806, з якого вбачається, що вищевказану ухвалу суду було отримано особисто позивачем 02 квітня 2024 року.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд прийшов до наступного висновку.

В силу вимог ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як вбачається з матеріалів справи, в установлений в ухвалі Фастівського міськрайонного суду Київської області від 25 березня 2024 року строк, недоліки позовної заяви позивачем не усунено. Будь-яких повідомлень щодо неможливості виконання вимог зазначеної вище ухвали у строки встановлені судом, від позивачана адресу суду також не надходило.

Більш того, за весь період перебування справи у Фастівському міськрайонному суді Київської області, з моменту її надходження, а саме з 23 лютого 2024 року позивачжодним чином не поцікавився станом свого позову, свої процесуальні обов`язки позивача належно не реалізував.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що вищевказану позовну заяву слід вважати не поданою та повернути позивачу.

Згідно ч. 7 вищевказаної статті повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 185, 258, 354 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати не поданою та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду відповідно до статей 354-355 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строків на апеляційнеоскарження, або після перегляду в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя Н.А. Осаулова