Справа № 243/7151/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"11" квітня 2024 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Гаврилова О.В. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів, -

В С Т А Н О В И В :

10 грудня 2023 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 через представника - адвоката Кузнецова І.С. звернулись до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовом до ОСОБА_4 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів.

Вказана позовна заява та додані до неї документи подані в електронному вигляді через систему «Електронний суд».

Ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 08 лютого 2024 року справу передано для розгляду за підсудністю до Дніпровського районного суду міста Києва.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 квітня 2024 року визначено головуючого суддею у справі Гаврилову О.В.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 04 квітня 2024 року вказану справу повернуто до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, для належного оформлення.

08 квітня 2024 року на електронну адресу суду від Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшли матеріали на виконання ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 04 квітня 2024 року.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно. (ч.1 ст.50 ЦПК України)

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст.175 ЦПК України, а також вимогам ст.177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єктів та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, регулюються положеннями Закону України «Про судовий збір».

Платником судового збору виступає особа (фізична або юридична), яка звертається до суду (ст.2 Закону України «Про судовий збір»).

Пільги щодо сплати судового збору, визначені у статті 5 Закону України «Про судовий збір».

За змістом позовної заяви позивачі вважають себе звільненими від сплати судового збору на підставі п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки їх права та обов`язки як потерпілих виникають з моменту подання заяви про вчинення щодо них кримінального правопорушення.

За вказаною нормою Закону, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняютьсяпозивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Проте, за змістом поданої до суду позовної заяви, предметом спору є стягнення з відповідача на користь кожного з позивачів безпідставно набутих коштів з підстав, визначених ст. 1212 ЦК України.

Отже, за цим позовом позивачі не звільнені від сплати судового збору з підстав, визначених п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір»

Положеннями п. 1 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (15 140,00 грн).

Згідно положень ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. (ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»)

При зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №UA0026005, код банку отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, отримувач ГУК у м. Києві/Дніпров.р-н/22030101.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачам необхідно в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви позивач ОСОБА_1 має подати до суду документ, що підтверджує сплату нею судового збору в розмірі 984,10 грн, позивач ОСОБА_2 має подати до суду документ, що підтверджує сплату ним судового збору в розмірі 984,10 грн, позивач ОСОБА_3 має подати до суду документ, що підтверджує сплату нею судового збору в розмірі 1016,11 грн до спеціального фонду державного бюджету, із зазначенням за яким позовом сплачується судовий збір.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 4, 5, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів - залишити без руху та запропонувати позивачам в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені вище недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявникам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я :