ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Космачевської Т.В.,

суддів: Канурної О.Д., Халаджи О.В.,

за участю секретаря судового засідання Паромової О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 грудня 2023 року в цивільній справі номер 185/11088/21 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, скасування акту розслідування нещасного випадку, зобов`язання скласти акт розслідування нещасного випадку за формою Н-1/П,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2021 року до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області звернувся ОСОБА_1 з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, скасування акту розслідування нещасного випадку, зобов`язання скласти акт розслідування нещасного випадку за формою Н-1/П, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що позивач працював машиністом гірничих виїмкових машин на шахті Дніпровській, яка входить до складу ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». 11 липня 2020 року приблизно о 22 годині 25 хвилин, виконуючи наряд на монтаж вузлів прохідницького комбайна КСП-32 та відкачку води на Західному магістральному відкаточному штреку гор. 340м, він повідомив інших працівників, що відійде до своїх речей, щоб взяти з кишені своєї куртки пігулку анальгіну у зв`язку з зубним болем. Коли він повернувся, то повідомив, що впав та вдарився головою об раму комбайну і втратив свідомість на декілька хвилин. На ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» було викликано 8 воєнізований гірничорятувальний загін для його доставки до лікарні. Після 24 години, тобто 12 липня 2020 року, він був доставлений до КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» ПМР, направлений на неврологічне ліжко в терапевтичне відділення. 14 липня 2020 року після консультації нейрохірурга був переведений до хірургічного відділення, де знаходився до 24 липня 2020 року, потім лікувався амбулаторно до 27 липня 2020 року.

27 липня 2020 року він звернувся до директора ШУ «Дніпровське» з заявою про проведення розслідування нещасного випадку. Комісією був складений акт за формою Н-1/НП від 07 вересня 2020 року, за змістом якого нещасний випадок, який стався з ним 27 липня 2020 року, визнаний таким, що не пов`язаний з виробництвом, у зв`язку з відсутністю впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що могло призвести до травмування, імовірне падіння потерпілого відбулося внаслідок його загального захворювання.

В пояснювальній записці ОСОБА_1 зазначив, що він пішов випити пігулку анальгіну, в нього раптово запаморочилося у голові і він упав, вдарившись головою об раму комбайну, який знаходився поряд.

15 червня 2021 року Державною службою України з питань праці у Дніпропетровській області було складено припис щодо проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1

19 серпня 2021 року складений акт розслідування нещасного випадку, згідно з яким комісія зробила висновок про те, що даний випадок не пов`язаний з виробництвом у зв`язку з відсутністю впливу на працівника небезпечного виробничого фактору чи середовища, що могло призвести до травмування (імовірне падіння потерпілого відбулося внаслідок його загального захворювання).

З таким висновком комісії позивач не погоджується, оскільки комісією не були взяті до уваги медичні документи, які мають істотне значення для встановлення зв`язку нещасного випадку з виробництвом.

Позивач просив суд визнати таким, що пов`язаний з виробництвом, нещасний випадок, що стався з ним 11 липня 2020 року о 22 годині 25 хвилин на ПК-81+15м Західного магістрального відкаточного штреку горизонту 340 метрів дільниці підготовчих робіт №4 шахти Дніпровська на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Дніпровське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля»; скасувати акт розслідування зазначеного нещасного випадку за формою Н-1/НП від 17 серпня 2021 року, затверджений 19 серпня 2021 року директором виробничого структурного підрозділу «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ ДТЕК «Павлоградвугілля» Гусєвим О.С. ; зобов`язати відповідача скласти акт розслідування зазначеного нещасного випадку за формою Н-1/П.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 грудня 2023 року позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, скасування акту розслідування нещасного випадку, зобов`язання скласти акт розслідування нещасного випадку за формою Н-1/П - задоволено.

Поновлено ОСОБА_1 пропущений строк звернення до суду з позовом.

Визнано таким, що пов`язаний з виробництвом, нещасний випадок, який стався з ОСОБА_1 11 липня 2020 року о 22 годині 25 хвилин на ПК-81+15м Західного магістрального відкаточного штреку горизонту 340 метрів дільниці підготовчих робіт №4 шахти Дніпровська на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Дніпровське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля».

Скасовано акт розслідування нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 11 липня 2020 року о 22 годині 25 хвилин на ПК-81+15м Західного магістрального відкаточного штреку горизонту 340 метрів дільниці підготовчих робіт №4 шахти Дніпровська на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Дніпровське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», складений 17 серпня 2021 року за формою Н-1/НП, затверджений 19 серпня 2021 року директором виробничого структурного підрозділу «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ ДТЕК «Павлоградвугілля» Гусєвим О.С .

Покладено зобов`язання на Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля» скласти акт розслідування нещасного випадку що стався з ОСОБА_1 11 липня 2020 року о 22 годині 25 хвилин на ПК-81+15м Західного магістрального відкаточного штреку горизонту 340 метрів дільниці підготовчих робіт №4 шахти Дніпровська на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Дніпровське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля, за формою Н-1/П.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Із вказаним рішенням не погодився відповідач ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», подав апеляційну скаргу, просив апеляційний суд скасувати рішення Павлоградського міськрайонного суду

Дніпропетровської області від 13.12.2023 року.

Доводами апеляційної скарги наведено, що оскаржуване рішення суду першої інстанції є необґрунтованим та таким, що ухвалено з порушенням норм матеріального права.

При визначені факту нещасного випадку на виробництві та складання акту за формою Н-1, необхідно обґрунтувати та довести кожний з вище перелічених обов`язкових факторів. Разом з тим, відсутність хоча б однієї з вказаних умов виключає можливість визнання нещасного випадку таким, який стався на виробництві.

ОСОБА_1 відлучився від виконання своїх безпосередніх трудових обов`язків визначених згідно з виданим йому нарядом та покинув місце ведення робіт. Тобто, обов`язкова умова при визначені факту нещасного випадку на виробництві та складання акту за формою Н-1 - «подія має відбутися при виконанні дій, пов`язаних з виконанням безпосередніх трудових обов`язків» - відсутня.

Судово-медична експертиза не змогла надати точного та повного пояснення щодо обставин та механізму, за яких було ймовірно спричинено травму ОСОБА_1 .

Розглядаючи у сукупності зібрані матеріали розслідування та пояснення свідків, відсутня можливість об`єктивно встановити обставини, механізм та сам факт травмування ОСОБА_1 , що свідчить про відсутність обмеженої в часі події або раптового впливу на ОСОБА_1 небезпечного виробничого фактору, який знаходився б у причинно-наслідковому зв`язку з ушкодженням здоров`я ОСОБА_1 .

Позивачем не надано жодного доказу підтверджуючого те, що саме подія трапилась під впливом небезпечного виробничого фактору чи середовища, що не виключає підстав вважати, що травма була задана собі навмисно або через загальне захворювання.

Від третьої особи ГУ ПФУ в Дніпропетровській області надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому третя особа просила апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 грудня 2023 року по справі № 185/11088/21 задовольнити.

ГУ ПФУ не погоджується з прийнятим рішенням суду першої інстанції, та вважає, що воно ухвалено з порушенням норм матеріального і процесуального права.

Підставою для оплати потерпілому витрат на медичну допомогу, проведення реабілітації у сфері охорони здоров`я, професійної та соціальної реабілітації, а також страхових виплат є акт розслідування нещасного випадку або акт розслідування професійного захворювання (отруєння) за встановленими формами.

19 серпня 2021 року правильно складено Акт розслідування нещасного випадку, що стався 11.07.2020 року, за формою Н-1, на підставі зібраних матеріалів, пояснень свідків та потерпілого, комісія зробила висновок про те, що даний випадок не пов`язаний з виробництвом у зв`язку з відсутністю впливу на працівника небезпечного виробничого фактору чи середовища, що могло призвести до травмування (імовірне падіння потерпілого відбулося внаслідок його загального захворювання), і він не підпадає під дію пункту 52 Порядку №377.

Від третьої особи Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому третя особа просила залишити апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13.12.2023 у справі №185/11088/21 без задоволення, а рішення суду - без змін.

Вважає апеляційну скаргу безпідставною та необґрунтованою, а рішення суду першої інстанції від 13.12.2023 року законним та таким, що не підлягає скасуванню.

Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку.

ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» було призначене повторне розслідування цього нещасного випадку, і вже за результатами розгляду повторного розслідування нещасного випадку ОСОБА_1 оскаржив акт спеціального розслідування нещасного випадку, затверджений 19 серпня 2021 року до суду.

Під час розгляду справи судом першої інстанції встановлено, що в акті розслідування нещасного випадку від 19 серпня 2021 року зазначено про відсутність обмеженої в часі події або раптового впливу на ОСОБА_1 небезпечного виробничого фактору, який знаходився б у причинно-наслідковому зв`язку з ушкодженням здоров`я ОСОБА_1 .

Судово-медичною експертною комісією встановлено, що ОСОБА_1 отримав закриту черепно-мозкову травму, забій головного мозку першого ступеню з локалізацією ділянки забою головного мозку в базальних відділах правої лобової частки, які спричинені від травматичної дії тупого твердого предмету в лобну ділянку справа в напрямку спереду-назад та зверху-вниз. Встановлені тілесні ушкодження могли виникнути в ніч з 11 липня 2020 року на 12 липня 2020 року.

Викладені позивачем обставини його падіння та отримання травми нічим не спростовуються. Ані експертною комісією, ані судом під час розгляду справи не отримано будь-яких даних чи доказів, які б свідчили про те, що падіння ОСОБА_1 було спричинене раптовим запамороченням через загальне захворювання. Наявність такого захворювання у ОСОБА_1 медичними документами не підтверджується.

Від ОСОБА_1 відзив в письмовій формі на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надійшов.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Сторони та треті особи в судове засідання апеляційного суду не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с. 257, 258, том 2).

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Тому апеляційний суд вважає можливим розглянути справу за відсутністю сторін та третіх осіб.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до статей 13 і 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до вимог ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено і це вбачається з матеріалів цивільної справи, що 07 вересня 2020 року директором виробничого структурного підрозділу «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ ДТЕК «Павлоградвугілля» Гусєвим О.С. затверджений Акт від 03 вересня 2020 року за формою Н-1/НП розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 11 липня 2020 року о 22 годині 25 хвилин на ПК-81+15м Західного магістрального відкаточного штреку горизонту 340 метрів дільниці підготовчих робіт №4 шахти Дніпровська на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Дніпровське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля». (а.с. 23-25, том 1).

За змістом цього Акту комісія з розслідування дійшла висновку, що даний нещасний випадок не пов`язаний з виробництвом, оскільки ймовірне падіння потерпілого відбулося внаслідок його загального захворювання за відсутності впливу на працівника небезпечного виробничого фактору чи середовища, що могло привести до травмування.

За приписом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області №8/5.1 від 15

червня 2021 року проведено повторне розслідування нещасного випадку, який стався 11 липня 2020 року о 22 годині 25 хвилин з машиністом гірничих виїмкових машин дільниці підготовчих робіт №4 ОСОБА_1 (а.с. 27-28, том 1).

19 серпня 2021 року директором виробничого структурного підрозділу «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ ДТЕК «Павлоградвугілля» Гусєвим О.С. затверджений Акт від 17 серпня 2021 року за формою Н-1/НП розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 11 липня 2020 року о 22 годині 25 хвилин на ПК-81+15м Західного магістрального відкаточного штреку горизонту 340 метрів дільниці підготовчих робіт №4 шахти Дніпровська на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Дніпровське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля». (а.с. 29-34, том 1).

За результатами повторного розслідування був зроблений висновок, що даний випадок не підпадає під дію пункту 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17 квітня 2019 року №337, і визначається як нещасний випадок, не пов`язаний з виробництвом, у зв`язку з відсутністю впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що могло призвести до травмування (ймовірне падіння потерпілого відбулося внаслідок його загального захворювання).

В Акті викладені обставини нещасного випадку. Встановлено, що 11 липня 2020 року у третю зміну машиніст гірничих виїмкових машин дільниці підготовчих робіт №4 ОСОБА_1 отримав наряд на монтаж вузлів прохідницького комбайна КСП-32 на Західному магістральному відкаточному штреку гор. 340м. Під час виконання наряду о 22 годині ОСОБА_1 поскаржився на головний біль та відійшов, щоб прийняти пігулку, яка знаходилась в куртці на відстані приблизно 50-60 метрів від забою. Через 10-15 хвилин ОСОБА_1 повернувся до місця виконання робіт і сказав, що йому стало зле і він втратив свідомість. Згідно з пояснювальною запискою ОСОБА_1 він пішов випити пігулку анальгіну, в нього раптово запаморочилося в голові, він упав і вдарився головою об раму комбайну, яка знаходилась поряд. Потерпілий був доставлений до пункту охорони здоров`я, лікарем-реаніматологом 8 воєнізованого гірничорятувального загону встановлено попередній діагноз: НЦД по змішаному типу. Мігрень.

Комісія зазначила, що на момент раптового погіршення здоров`я чи можливого падіння ОСОБА_1 відсутні будь-які пошкодження його голови.

При цьому в Акті зазначено про те, що падіння ОСОБА_1 є «ймовірним», тобто свідки цього падіння відсутні, будь-яких підтверджень факту падіння, окрім слів самого потерпілого, комісією не встановлено. Тому комісією виключається факт травмування ОСОБА_1 , що свідчить про відсутність обмеженої в часі події або раптового впливу на ОСОБА_1 небезпечного виробничого фактору, який знаходився б у причинно-наслідковому зв`язку з ушкодженням здоров`я ОСОБА_1 .

З висновку судово-медичної експертизи №188 від 05.052023 року вбачається наступне:

1. У ОСОБА_1 встановлені тілесні ушкодження: закрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку 1 ступеню з локалізацією ділянки забою головного мозку в базальних відділах правої лобової частки, які призвели до патологічних змін головного мозку. За критерієм розладу здоров`я, пов`язаним зі стійкою втратою працездатності не менш ніж на 1/3, зазначені тілесні ушкодження відносяться до тяжких.

2. Встановлені тілесні ушкодження спричинені від травматичної дії тупого твердого предмету в лобну ділянку справа в напрямку спереду-назад та зверху-вниз, що підтверджується наявністю, характером та локалізацією встановлених тілесних ушкоджень.

3. Встановлені тілесні ушкодження могли виникнути в ніч з 11 липня 2020 року на 12 липня 2020 року, тобто незадовго до надання першої медичної допомоги, а саме до 12 липня 2020 року о 00 годині 50 хвилин.

4. Встановлені тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку 1 ступеню з локалізацією ділянки забою головного мозку в базальних відділах правої лобової частки, знаходяться у прямому причинному зв`язку з травмою, отриманою 11 липня 2020 року на виробництві.

5. Згідно з медичною документацією ОСОБА_1 не звертався до медичних закладів з приводу захворювань, що призводять до запаморочень, порушення координації, падінь. Крім того, в амбулаторній картці є довідка про проходження медичного огляду працівника №568 від 24 вересня 2019 року (дійсна до 24 вересня 2020 року) згідно з якою ОСОБА_1 визнаний придатним для роботи машиністом гірничо-виїмкових машин без будь-яких обмежень (а.с. 25-53, том 2).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості.

Такий висновок, суду першої інстанції є правильним, апеляційний суд погоджується з таким висновком.

У статті 15 Цивільного кодексу України зазначено, що кожна особа має право на захист свого

цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до пп. 5 п. 1 ст. 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю працівника або настала його смерть.

Обставинами, за яких нещасний випадок визнається пов`язаним з виробництвом, є зокрема перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час. (пункт 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337)

Статтею 233 Кодексу законів про працю України встановлено строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів. Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Стаття 234 КЗпП України передбачає, що у разі пропуску з поважних причин установлених строків суд може поновити ці строки.

При цьому в пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 06.11.1992 року «Про практику розгляду судами трудових спорів» зазначено, що встановлені статтями 228, 223 КЗпП строки звернення до суду застосовуються незалежно від заяви сторін. У кожному випадку суд зобов`язаний перевірити і обговорити причини пропуску цих строків, а також навести у рішенні мотиви, чому він поновлює або вважає неможливим поновити порушений строк.

У постанові від 05 липня 2017 року у справі №758/9773/15-ц Верховний Суд України вказав, що установлені статтею 233 КЗпП строки звернення до суду застосовуються незалежно від заяви сторін. Ці строки не перериваються і не зупиняються. Відповідно до статті 234 КЗпП у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд може поновити ці строки. Разом з тим, якщо строк звернення до суду, установлений статтею 233 КЗпП, пропущено без поважних причин, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог у зв`язку з пропуском зазначеного строку. У кожному випадку суд зобов`язаний перевірити і обговорити причини пропуску цих строків, а також навести у рішенні мотиви, чому він поновлює або вважає неможливим поновити порушений строк. Передбачені у положеннях статей 228, 233 КЗпП строки звернення до суду застосовуються незалежно від заяви сторін.

У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Судом встановлено, що 07 вересня 2020 року директором виробничого структурного

підрозділу «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ ДТЕК «Павлоградвугілля» Гусєвим О.С. затверджений Акт від 03 вересня 2020 року за формою Н-1/НП розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 11 липня 2020 року о 22 годині 25 хвилин на ПК-81+15м Західного магістрального відкаточного штреку горизонту 340 метрів дільниці підготовчих робіт №4 шахти Дніпровська на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Дніпровське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля».

За приписом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області №8/5.1 від 15 червня 2021 року проведено повторне розслідування нещасного випадку, який стався 11 липня 2020 року о 22 годині 25 хвилин з машиністом гірничих виїмкових машин дільниці підготовчих робіт №4 ОСОБА_1 .

19 серпня 2021 року директором виробничого структурного підрозділу «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ ДТЕК «Павлоградвугілля» Гусєвим О.С. затверджений Акт від 17 серпня 2021 року за формою Н-1/НП розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 11 липня 2020 року о 22 годині 25 хвилин на ПК-81+15м Західного магістрального відкаточного штреку горизонту 340 метрів дільниці підготовчих робіт №4 шахти Дніпровська на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Дніпровське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля».

Встановлено, що 11 липня 2020 року у третю зміну машиніст гірничих виїмкових машин дільниці підготовчих робіт №4 ОСОБА_1 отримав наряд на монтаж вузлів прохідницького комбайна КСП-32 на Західному магістральному відкаточному штреку гор. 340м. Під час виконання наряду о 22 годині ОСОБА_1 поскаржився на головний біль та відійшов, щоб прийняти пігулку, яка знаходилась в куртці на відстані приблизно 50-60 метрів від забою. Через 10-15 хвилин ОСОБА_1 повернувся до місця виконання робіт і сказав, що йому стало зле і він втратив свідомість. Згідно з пояснювальною запискою ОСОБА_1 він пішов випити пігулку анальгіну, в нього раптово запаморочилося в голові, він упав і вдарився головою об раму комбайну, яка знаходилась поряд. Потерпілий був доставлений до пункту охорони здоров`я, лікарем-реаніматологом 8 воєнізованого гірничорятувального загону встановлено попередній діагноз: НЦД по змішаному типу. Мігрень.

З висновку судово-медичної експертизи №188 від 05.05.2023 року вбачається наступне:

1. У ОСОБА_1 встановлені тілесні ушкодження: закрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку 1 ступеню з локалізацією ділянки забою головного мозку в базальних відділах правої лобової частки, які призвели до патологічних змін головного мозку. За критерієм розладу здоров`я, пов`язаним зі стійкою втратою працездатності не менш ніж на 1/3, зазначені тілесні ушкодження відносяться до тяжких.

2. Встановлені тілесні ушкодження спричинені від травматичної дії тупого твердого предмету в лобну ділянку справа в напрямку спереду-назад та зверху-вниз, що підтверджується наявністю, характером та локалізацією встановлених тілесних ушкоджень.

3. Встановлені тілесні ушкодження могли виникнути в ніч з 11 липня 2020 року на 12 липня 2020 року, тобто незадовго до надання першої медичної допомоги, а саме до 12 липня 2020 року о 00 годині 50 хвилин.

4. Встановлені тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку 1 ступеню з локалізацією ділянки забою головного мозку в базальних відділах правої лобової частки, знаходяться у прямому причинному зв`язку з травмою, отриманою 11 липня 2020 року на виробництві.

5. Згідно з медичною документацією ОСОБА_1 не звертався до медичних закладів з приводу захворювань, що призводять до запаморочень, порушення координації, падінь. Крім того, в амбулаторній картці є довідка про проходження медичного огляду працівника №568 від 24 вересня 2019 року (дійсна до 24 вересня 2020 року), згідно з якою ОСОБА_1 був визнаний придатним для роботи машиністом гірничо-виїмкових машин без будь-яких обмежень.

За змістом позовної заяви позивач повинен був дізнатися про порушення свого права у день затвердження акту розслідування нещасного випадку, тобто 19 серпня 2021 року. Тримісячний строк звернення до суду закінчився 19 листопада 2021 року.

Позовна заява надійшла до суду 22 грудня 2021 року, згідно з відміткою на конверті позовна

заява здана на пошту 17 грудня 2021 року.

ОСОБА_1 не мав можливості звернутися до суду у тримісячний строк з дня затвердження Акту розслідування нещасного випадку, оскільки через поганий стан здоров`я та перебування на стаціонарному лікуванні не міг вчасно отримати юридичну допомогу.

З огляду на наведене, перевіряючи законність і обґрунтованість судового рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 грудня 2023 року в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для поновлення строку на звернення з позовом до суду та про задоволення позовних вимог, оскільки позивач був травмований у робочий час, перебуваючи на території шахти. Викладені позивачем обставини його падіння та отримання травми не спростовані. Показаннями свідків підтверджується наявність небезпечного середовища - слизької і брудної поверхні, яка становить постійну небезпеку падіння для працівників. Судом під час розгляду справи не отримано будь-яких даних чи доказів, які б свідчили про те, що падіння ОСОБА_1 було спричинене раптовим запамороченням через загальне захворювання. Наявність такого захворювання у ОСОБА_1 медичними документами не підтверджується.

Наведені в апеляційній скарзі доводи були предметом дослідження в суді першої інстанції, висновків суду не спростовують та переважно зводяться до незгоди із встановленими судом обставинами, та спрямовані на переоцінку доказів у справі, нових будь-яких доказів суду апеляційної інстанції не надано.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Суд, у цій справі, враховує положення Висновку №11(2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32 - 41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи в апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява №65518/01; від 06 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява №63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58) (Рішення): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Враховуючи наведене, апеляційний суд не встановив неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що, вирішуючи спір, суд першої інстанції в повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку та ухвалив судове рішення, яке відповідає вимогам закону.

Підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Крім того, згідно з частиною 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки апеляційний суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, витрати Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» по сплаті судового збору, пов`язані з поданням апеляційної скарги, відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» залишити без задоволення, рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 грудня 2023 рокузалишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді:

Повне судове рішення складено 15 квітня 2024 року.

Суддя: