Справа № 275/119/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2024 року смт. Брусилів

Брусилівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді Данилюк О. С.

за участю секретаря с/з Марієвської Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Брусилів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом доБрусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_4 , про що 30.03.2023 року Брусилівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському області ЦМУ МЮ (м. Київ) складено відповідний актовий запис за № 70, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 30.03.2023 року.

Після його смерті відкрилась спадщина на все належне йому майно. Спадкоємцями першої черги є діти ОСОБА_4 : ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та позивач, ОСОБА_1 .

В листопаді, коли минув строк на прийняття спадщини, зі слів старшої сестри ОСОБА_2 , позивачка дізналась про наявність заповіту батька на її ім`я, який був посвідчений Ставищенською сільською радою Житомирського (Брусилівського) району Житомирської області за реєстровим № 12 (копія додається), за яким все його майно, яке належить йому, де б воно не знаходилось, і з чого б воно не складалося, він заповів позивачці, ОСОБА_1 .

У встановлений законом строк вона не зверталась до нотаріуса з приводу прийняття спадщини, оскільки не знала про наявність заповіту на своє ім`я, а також у зв`язку зі збройною агресією на території України.

Зі змістом заповіту, який було отримано на адвокатський запит № 1 від 04.01.2024 року, вона ознайомилась лише 18.01.2024 року.

23.01.2024 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Брусилівського районного нотаріального округу Отрищенка О. І. з наміром отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом, оскільки спадкодавець проживав в с. Йосипівка, що територіально відноситься до Брусилівської селищної об`єднаної територіальної громади Житомирського району Житомирської області. Проте їй було відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців). При цьому нотаріусом було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом.

Позивачка вказала, що зі змісту заповіту випливає, що жодним іншим спадкоємцям крім позивачки ОСОБА_4 нічого не заповідав, ії сестри - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з заявами про прийняття спадщини також не звертались.

Тож вважає, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Враховуючи наведене, відповідачем по даній справі вважає Брусилівську селищну об`єднану територіальну громаду Житомирського району Житомирської області, оскільки спадкове майно знаходиться в с. Йосипівка Житомирського району Житомирської області.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України запроваджено воєнний стан, який діє з 5:30 24 лютого 2022 року та продовжено і по даний час.

Виходячи з вищевказаного, вважає, що встановлений ст. 1270 ЦК України строк на прийняття спадщини пропущений нею у зв`язку з необізнаністю про існування заповіту на її ім`я, а також обстановкою в країні, а тому ОСОБА_1 змушена звернутись до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Просила суд визнати дані причини пропуску строку із звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом поважними та визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці, починаючи з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 29 січня 2024 р. у вказаній цивільній справі відкрито загальне позовне провадження та призначене підготовче судове засідання.

Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 13 березня 2024 р. у вказаній цивільній справі підготовче провадження було закрито та справу призначено до судового розгляду.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Кіщенко І.П. не з`явились, подали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали та просили суд їх задовольнити.

Представник відповідача Брусилівської селищної ради Житомирської області в судове засідання не з`явився, надіслав до суду клопотання про розгляд справи у їх відсутність, проти задоволення позову ОСОБА_1 не заперечував.

Треті особі, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , в судове засідання також не з`явились, надіслали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про його смерть (а.с. 6).

Відповідно до копії заповіту від 22 серпня 2017 року, посвідченого секретарем Ставищенської сільської ради Брусилівського району Житомирської області 22 серпня 2017 року, ОСОБА_4 заповів все належне йому майно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 33).

Згідно довідки, виданої Брусилівською селищною радою Житомирського району Житомирської області від 24.11.2023 року № 3752, на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 був зареєстрований в АДРЕСА_1 один (а.с. 10).

Відповідно до інформаційної довідки зі спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори) від 23.01.2024 року заповіт посвідчений 22.08.2017 року чинний (а.с. 9).

Відповідно до постанови приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області від 23 січня 2024 року ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_4 , оскільки нею було пропущено встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька (а.с. 7).

З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) на ім`я померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 спадкова справа не заводилась (а.с. 8).

Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частинами першою, другою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 17 грудня 2021 року у справі № 315/386/19 (провадження № 61-15100св21).

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 в обґрунтування своїх позовних вимог зазначала, що строк для подання заяви про прийняття нею спадщини пропущений з поважної причини, так як вона не була обізнана про наявність заповіту, складеного на її ім`я, а також через з військову агресію проти України, а тому не звернулася до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений законом строк.

Зазначені позивачем причини пропуску строку, передбаченого законодавством для прийняття спадщини, суд вважає поважними, через що наявні законні підстави визначити ОСОБА_5 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю в три місяці, задовольнивши таким чином її позовні вимоги.

На підставі викладеного, ст.ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України та керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 89, 263-265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) додатковий строк у 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

СУДДЯ О.С. Данилюк