Справа № 766/4052/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2024 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

Головуючого судді Булах Є.М.,

Секретар судового засідання Арутюнова К.А.

Справа №766/4052/24; провадження №2/766/7111/24

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом

позивача: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 )

до

відповідача: Херсонської міської ради Херсонського району Херсонської області (, місце знаходження: 73000, м. Херсон, проспект Ушакова, 37)

предмет та підстави позову: визначення додаткового строку на прийняття спадщини

учасники справи: не з`явилися

негайно після закінчення судового розгляду по суті, перебуваючи в нарадчій кімнаті, ухвалив рішення про наступне та,-

встановив:

І. Виклад позиції позивача.

21 серпня 2023 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача Херсонської міської ради Херсонського району Херсонської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, в якій просив визначити позивачу додатковий строк тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_2 , якій на момент смерті належала двокімнатна квартира, що знаходить за адресою: АДРЕСА_2 .

27 липня 2023 року позивач звернувся до державного нотаріуса Першої Херсонської державної нотаріальної контори Херсонської області Гудима Олега Борисовича, з метою отримання спадщини, отримав відмову у вчиненні означеної нотаріальної дії у зв`язку з пропуском 6-місячного строку для прийняття спадщини..

Вказує, що встановлений законом строк на прийняття спадщини пропущено з поважних причин, оскільки на момент смерті ОСОБА_2 через тимчасову окупацію м. Херсон, органи державної влади та місцевого самоврядування України були позбавлені можливості здійснювати свої функції, що призвело до неможливості звернення та отримання ОСОБА_1 навіть свідоцтво про смерть ОСОБА_2 та реалізувати свої спадкові права у строки визначені законом.

Вказані обставини вважає поважними для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому звернувся до суду з вказаним позовом.

ІІ. Виклад позиції відповідача.

Відповідач у судове засідання не з`явився, 08.04.2024 року через підсистему «Електронний суд» представник відповідача ОСОБА_3 подав клопотання про проведення розгляду справи без участі представника відповідача, при вирішення справи покладався на розсуд суду.

ІІІ. Процесуальні дії суду у справі.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03 січня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 06.03.2024 року.

Позивач у судове засідання не з`явився, подав заяву, про вирішення питання щодо відкладення засідання у зв`язку із неявкою відповідача без його участі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надходило.

У зв`язку із неявкою представника відповідача розгляд справи не відбувся, підготовче судове засідання призначено на 26.03.2024 року.

Позивач у судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про залучення до матеріалів справи додаткових доказів на підтвердження обставин викладених у позові, та клопотав про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду, яке просив вирішити без його участі. Проти вирішення справи при заочному розгляді не заперечував.

У судове засідання у час призначений для розгляду справи представник відповідача Херсонської міської ради Херсонського району Херсонської області не з`явився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином, будь-яких заяв та клопотань до суду не надходило.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 26.03.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 08.04.2024 року.

Позивач у судове засідання не з`явився, 08.04.2024 року через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідач у судове засідання не з`явився, 08.04.2024 року через підсистему «Електронний суд» представник відповідача ОСОБА_3 подав клопотання про проведення розгляду справи без участі представника відповідача, при вирішення справи покладався на розсуд суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, враховуючи згоду позивача та відповідача на розгляд справи у їх відсутності, та наявності в матеріалах справи відзиву у якому викладена позиції відповідача щодо заявленого позову, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі.

Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.

ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин.

Батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , про що 22.02.1963 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) складено відповідний актовий запис №538 та 09 серпня 2023 року видано повторно свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що 29.06.2023 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) складено актовий запис №21 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 .

ОСОБА_2 належала квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується інформаційним витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за №336901114 від 26.06.2023 року.

Відповідно до акту №241/1 від 15.03.2024 року, виданого Головою органу самоорганізації населення-квартального комітету №1 ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 дійсно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Листом від 27.07.2023 року за вих. №763/02-14 державний нотаріус Першої Херсонської державної нотаріальної контори Гудима О.Б. роз`яснив, що ОСОБА_1 пропущено установлений законом строк для прийняття спадщини.

Відповідно до витягу з реєстру територіальної громади за №2024/002466983 від 11.03.2024 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 має зареєстроване місце проживання з 10.03.2000 року за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру(спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за №73363090 від 27.07.2023 року про заведення спадкових справ про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , інформація відсутня.

V. Оцінка Суду.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).

При вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.ст.1217, 1218 ЦК України).

Частинами 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Статтею 1261 передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця.

За ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла спадкодавець ОСОБА_2 . Її син ОСОБА_1 на час смерті матері зі спадкодавцем не проживав.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як встановлено судом із наданих до суду матеріалів та доказів, ОСОБА_1 27.07.2023 року звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , однак із пропуском шестимісячного строку визначеного законом для подання заяви.

Спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила вказаної статті можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Згідно Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», вбачається що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Як встановлено судом, що позивач після смерті матері набув право на прийняття спадщини.

У встановлений законом строк для прийняття спадщини позивач не звернувся із відповідною заявою, оскільки 24.02.2022 року відбулося вторгнення збройних сил рф на територію України у тому числі і на територію Херсонської області, що є загальновідомим фактом і не потребує додаткового доказування, з огляду на що позивач не мав можливості подати заяву про прийняття спадщини у строки визначені законом.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Предметом доказування у справі є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Враховуючи, що Законодавець не визначив переліку причин, які є поважними при пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд у кожному конкретному випадку, виходячи з аналізу конкретних обставин пропуску строку, вирішує питання про те, чи є причина його пропуску поважною.

Тобто, питання про поважність пропуску строків є оціночним. Поважність причин може залежати від таких обставин як поведінка заявника, інших осіб, так і від чинників, що не пов`язані з людським фактором.

Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення дій у визначений законом строк, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, протягом строку, який пропущено, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для сторони на вчинення певної дій.

Відповідно до ч. 2 ст. 82 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.

В ході судового розгляду справи судом встановлено, що позивачем було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із вторгненням в Україну збройних сил рф та встановленням на всій території України воєнного стану, а відтак суд вважає причини пропуску строку на подання заяви позивача про прийняття спадщини поважними.

За таких обставин, враховуючи, що як на підставу пропуску визначеного законом строку для прийняття спадщини позивач посилається окупацію місцевості де він перебував у період визначений законом для реалізації своїх спадкових прав, що встановлено під час судового розгляду, суд визнає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори і вважає за належне визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяву про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

З огляду на викладене позов підлягає задоволенню.

VІ. Заходи забезпечення позову (заяви).

Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися.

VIІ. Розподіл судових витрат між сторонами.

Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат з відповідача.

Керуючись ст. ст. 1216, 1217, 1218, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. ст. 10, 43, 49, 81, 83, 141, 142, 200, 206, 258, 259, 354-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до Херсонської міської ради Херсонського району Херсонської області (, місце знаходження: 73003, м. Херсон, проспект Ушакова, 37) про визначення додаткового строку на прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 тривалістю в три місяці (з дня набрання рішенням законної сили).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Херсонська міська рада Херсонського району Херсонської області (, місце знаходження: 73003, м. Херсон, проспект Ушакова, 37.

Повний текст рішення складено 08.04.2024 року.

Суддя Є.М.Булах