Справа № 713/1062/24
Провадження №2/713/282/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15.04.2024 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області Кибич І.А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , де третьою особою , що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору є Вижницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вижницькому районі Чернівецької області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини щодо даних про батька, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , звернувся в суд із позовною заявою про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини щодо даних про батька до відповідачки ОСОБА_2 , де третьою особою , що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору є Вижницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вижницькому районі Чернівецької області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

Відповідно до ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Позовна заява ОСОБА_1 не може бути призначена до розгляду, підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.175 ЦПК України.

Згідно ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до вимог ч.4 ст.128 Сімейного кодексу України позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.

В той же час, звертаючись до суду з вимогою про визнання батьківства, позивачем, окрім свідоцтва про народження, не було додано доказів на підтвердження вчинення запису про народження дитини відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України.

У пункті 4 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15 травня 2006 року звертається увага судів на те, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні. У таких справах позови осіб, зазначених у ч. 3 ст. 128 СК України приймаються до судового розгляду, якщо: дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері (ч. 1 ст. 135 СК України).

Верховним Судом було роз`яснено, що для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства (постанова Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 591/6441/14-ц).

Позивачем не долучено доказів, які підтверджують факт спільного проживання, ведення спільного господарства до народження дітей та їх спільне виховання, зокрема довідку про склад сім`ї, акт обстеження місця проживання.

Таким чином, неподання позивачем доказів внесення запису про батька дитини за вказівкою матері унеможливлює прийняття судом позовної заяви до розгляду.

Клопотання про витребування даних відомостей позивачем не подано.

Підставою для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи.

Висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердження або спростування факту батьківства.

Європейський суд з прав людини зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (рішення ЄСПЛ у справі «Калачова проти російської федерації» від 07 травня 2009 року N 3451/05, § 34, «Kalacheva V. Russian Federation»).

У порушення вимог ч. 5 та ч.3 ст.177 ЦПК України до позовної заяви не додано відповідного клопотання про призначення у справі судово-генетичної/судово-імунологічної експертизи, яка визначає можливість визначення батьківства.

Наведені недоліки унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 7 (семи) днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , де третьою особою , що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору є Вижницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вижницькому районі Чернівецької області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини щодо даних про батька, - залишити без руху.

Копію ухвали направити позивачу і повідомити про необхідність виправити зазначені недоліки заяви.

Для усунення недоліків надати строк 7 (Сім) днів з дня отримання позивачем ухвали про залишення заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Іван КИБИЧ