Справа № 331/928/24
Провадження № 2/331/1116/2024
16 квітня 2024 року м. Запоріжжя
Жовтневий районний суд м. Запоріжжя у складі:
головуючого судді Жукової О.Є.
за участю секретаря Мироненко О.В.
розглянувши в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Бердянської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
Позивачка звернулась до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя з позовною заявою до Бердянської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, в якому просить суд визначити їй додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Бердянськ Запорізької області.
В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Бердянськ, Запорізької області помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зазначене підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 від 22 січня 2022 року, виданим Бердянський відділом реєстрації актів цивільного стану у Бердянському районі Запорізької області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).
Позивачка є донькою ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_2 від 05.12.1978 та свідоцтвом про шлюб НОМЕР_3 від 14.07.2001.
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина. До складу спадкового майна входить: частка квартири АДРЕСА_1 ; частка квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , спадкоємцем якої був її чоловік ОСОБА_2 , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав.
Зазначила, що окрім неї спадкоємцем за законом є онука ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , батько якої, ОСОБА_5 , помер в 2020 році. Також зазначила, що ОСОБА_4 вже тривалий час проживає на території Російської Федерації, ніколи не проживала, не була зареєстрована за місцем проживання ОСОБА_2 та із заявою про прийняття спадщини не зверталась. Інших спадкоємців ОСОБА_2 не має.
Перебіг строку для прийняття спадщини після смерті її батька розпочався 07 січня 2022 року і тривав до 07 липня 2022 року.
Пропуск 6-місячного терміну зумовлений об`єктивними, непереборними обставинами, що були викликані повномасштабним вторгненням Російської Федерації на територію України, введенням воєнного стану, окупацією м. Бердянська, припиненням роботи нотаріусів в м. Бердянськ та правовою невизначеністю.
Враховуючи наведені обставини, позивачка звернулася до суду із позовом щодо визначення додаткового строку на її прийняття в три місяці.
Ухвалою суду від 16 лютого 2024 року відкрите провадження по справі та визначено справу розглядати за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 27 березня 2024 року по справі закрите підготовче провадження.
Позивачка надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, наполягала на задоволенні позову.
Представник відповідача, належним чином повідомлений про час та місце слухання справи, до судового засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив , відзив на позов не надав , в зв`язку з чим на підставі ч.3 ст. 223, ч.1 ст. 280 ЦПК України справу розглянуто у відсутність представника відповідача на підставі доказів наявних в матеріалах справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Згідно ст.13 ч.1 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України).
Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст.1269 ЦК України.
При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.
Пропуск такого строку, позбавляє спадкодавця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення нею позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Бердянськ, Запорізької області помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зазначене підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 від 22 січня 2022 року, виданим Бердянський відділом реєстрації актів цивільного стану у Бердянському районі Запорізької області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).
Позивачка ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_2 від 05.12.1978 та свідоцтвом про шлюб НОМЕР_3 від 14.07.2001.
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина до складу якої входить: частка квартири АДРЕСА_1 ; частка квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , спадкоємцем якої був її чоловік ОСОБА_2 , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав.
Після звернення позивачки до приватного нотаріусу Запорізького міського нотаріального округу Кукурудз Т.О. для оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого , їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії через пропущений строк для подачі заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду, що підтверджено постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05 січня 2024 року.
Крім того, встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є внутрішньо переміщеною особою, через військову агресію РФ вимушена була неодноразово змінювати місце проживання.
Також, суд враховує, що причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини сприяло те, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України,відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.
Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».
З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».
Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Отже, позивачка, звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, вважала, що діє у відповідності до вимог чинного законодавства,керуючись постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», була впевненою, що строк для прийняття спадщини продовжений.
Відповідно до ст.1261 ЦК України позивачка ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги після смерті батька. Окрім позивачки спадкоємцем за законом є онука ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , батько якої, ОСОБА_5 , помер в 2020 році. Також зазначила, що ОСОБА_4 вже тривалий час проживає на території Російської Федерації, ніколи не проживала, не була зареєстрована за місцем проживання ОСОБА_2 та із заявою про прийняття спадщини не зверталась. Інших спадкоємців ОСОБА_2 не має.
Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Як вбачається із положень ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеногостаттею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Суд при вирішенні справи враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою устатті 129 Конституції України.
Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.
За таких обставин , проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки причини, зазначені позивачкою є об`єктивними та непереборними.
Керуючись 3,4,11-13, 19, 259, 263, 265 , 279, 280-281 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Бердянської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ) строку для прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили, для надання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

Повний текст судового рішення складений 16 квітня 2024 року.

Суддя: О.Є. Жукова