Справа № 645/2264/23
Провадження № 2/645/83/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Мартинової О.М.,

за участю секретаря судового засідання - Кривченко Т.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

29.05.2023 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовною заявою до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, ОСОБА_2 , в якій просить надати йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що він є рідним сином ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті якого відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 . Позивач вказує, що про смерть батька він не знав, оскільки останній помер не за своїм місцем реєстрації, а за адресою тимчасового фактичного проживання: Харківська область, м. Мерефа. Також позивач зазначає, що батько проживав з другою дружиною, яка не повідомила його про смерть батька. 10.05.2023 року на поштовому відділенні ним було отримане повідомлення від Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори про відкриття спадкової справи. Крім того, позивач наголошує, що він є непрацездатною особою та відноситься до категорії осіб, які мають право на обов`язкову частку у спадщині не залежно від того, чи складено заповіт. Згідно довідки КНП «МКБЛ №25» ХМР йому рекомендовано оперативне лікування руки, інша рука також травмована, але він не має фінансової можливості зробити операцію та проживає за рахунок мінімальної пенсії матері. У зв`язку з цим вимушений звернутися до суду з заявою про визначення додаткового строку, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 05 червня 2023 року по вищевказаній цивільній справі відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

20.06.2023 року до суду надійшов відзив на позовну заяву представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Данько Л.В., яка діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії ВІ №1148438 від 07.06.2023 року, в якому просить відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на наступне. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік відповідачки ОСОБА_5 . 27.07.2022 року відповідач подала до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті чоловіка згідно його заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Полехіною А.М. 21.08.2018 року за реєстровим №973. На підставі цієї заяви було заведено спадкову справу за №309П/2022, інші заяви про прийняття або про відмову від спадщини по вказаній спадковій справі до нотаріальної контори не надходили. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру встановлено дійсність вказаного вище заповіту спадкодавця, інші заповіти спадкодавцем не складались. Таким чином, ОСОБА_2 вважається єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину за заповітом після ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . Крім того, представник відповідача зазначила, що у ОСОБА_1 були неприязні стосунки з батьком ОСОБА_5 за життя останнього. Позивач життям батька та його здоров`ям не піклувався незважаючи на його похилий вік. За все спільне життя, тобто протягом більш 20 років позивач всього декілька разів приїжджав до батька для того, щоб попросити грошей та постійно зазначав, що «ви подохнете, квартира буде моєю». Останній раз позивач приїжджав 7-8 років тому, відповідачка з чоловіком знаходились на дачі, так він спитав у сусідки, чи не помер батько. З огляду на такі стосунки ОСОБА_5 склав заповіт на ім`я своєї дружини ОСОБА_2 . Також представник відповідача вказала, що позивач не надав жодного доказу на підтвердження того, що він відноситься до будь-якої категорії зазначених осіб відповідно положень ст. 1241 ЦК України, а надана довідка з КНП «МКБЛ №25 ХМР» №1495 не є належним та достатнім доказом в розумінні ст.ст.77,80 ЦПК України, оскільки не містить інформацію щодо предмета доказування, а саме - відвідування травматолога 15.05.2023 р. не є доказом того, що у позивача були перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини.

25.07.2023 року позивачем ОСОБА_1 було подано відповідь на відзив, де останній зазначає, що повідомлення від Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини він одержав 10 травня 2023 року, в зв`язку з чим він одразу звернувся до суду з позов про надання додаткового строку на прийняття спадщини. На сьогоднішній день він не має фінансової можливості зробити операцію, в якій гостро потребує, обидві руки в нього не працездатні, що підтверджується відповідними медичними довідками, тому не працює та живе за рахунок мінімальної пенсії своєї матері. Також зазначив, що відповідно до положень ч.1 ст. 1241 ЦК України, він належить до переліку категорії осіб, що мають право незалежно від змісту заповіту, на половину частки, яка належить у разі спадкування за законом. Крім того зазначив, що він був на медичному обстеженні від військомату і на теперішній час вирішується питання щодо надання йому інвалідності, що підтверджується відповідними довідками. Також вказав, що спадкове майно, а саме квартира була придбана його рідною бабусею.

05.09.2023 року позивачем до матеріалів справи було долучено виписку із медичної картки стаціонарного хворого №2964.

17.10.2023 року представником відповідача адвокатом Данько Л.В. було долучено до матеріалів справи поштовий лист на ім`я ОСОБА_2 з погрозами стосовно прийняття нею спадщини.

17.10.2023 року від позивача надійшло клопотання про витребування спадкової справи. Ухвалою суду від 17.10.2023 року витребувано з Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, що заведена після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

07.11.2023 року від Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори на адресу суду надійшла належним чином засвідчена копія спадкової справи № 309П/2022, заведена після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 18.12.2023 року закрито підготовче засідання по даній цивільній справі, призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

31.01.2024 року позивачем долучено до матеріалів справи виписку із медичної картки КМП «Міська клінічна багатопрофільна лікарня №25» Харківської міської ради стаціонарного хворого №220.

28.02.2024 року позивачем долучено до матеріалів справи довідку до акта огляду медико-соціальною експертною комісією №319189 від 27.02.2024 року.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав зазначених в позовній заяві та просив їх задовольнити. Також пояснив, що до батька приїзжав 1 раз в місяць, купував для нього ліки. Про смерть батька дізнався з листа нотаріуса, оскільки відповідачка приховувала від нього цю інформацію. Крім того, пояснив, що заповіт батька не оскаржував.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Данько Л.В. в судовому засіданні заперечувала проти позовних вимог з підстав зазначених у відзиві.

Представник відповідача Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори до судового засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не надав.

Статтею 223 ЦПК України визначені наслідки неявки учасника справи в судове засідання.

Так, згідно з частиною 3 статті 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Відповідно до частини 2 статті 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

При цьому, відповідно до частини 4 статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Зважаючи на те, що неявка представника відповідача - Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду справи, а також на те, що суд надавав можливість учасникам справи реалізувати свої процесуальні права на представництво інтересів у суді та подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень, суд не знаходить підстав для відкладення розгляду справи та вважає можливим розглянути справу за наявними в ній матеріалами, на чому наполягали учасники судового процесу.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, розглянувши подані докази, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов таких висновків.

За приписами ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, свобод чи інтересів фізичних осіб , прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст.13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

За змістом ч.1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане 30.03.2022 року Височанською селищною радою Харківського району Харківської області, актовий запис №150 (а.с. 73).

Відповідно до Інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова, сформованої 27.07.2022 року, ОСОБА_5 станом на 11.03.2022 року був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 84).

Позивач ОСОБА_1 є сином померлого ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 02.10.1971 року.

Згідно копії свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 від 02.10.2001 року ОСОБА_2 є дружиною померлого ОСОБА_5 .

Після смерті ОСОБА_5 залишилося спадкове майно квартира АДРЕСА_1 .

Згідно заповіту від 21.08.2018 року, зареєстрованого в реєстрі за №973 встановлено, що ОСОБА_5 заповів своїй дружині ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 , яка належала йому на праві приватної власності (а.с. 78).

З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №69583752 виданої 27.07.2022 року у зв`язку з заведенням спадкової справи встановлено, що заповіт від 21.08.2018 року за №62880114 є чинним (а.с. 75).

Згідно заяви від 27.07.2022 року встановлено, що відповідач ОСОБА_2 звернулась до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_5 згідно його заповіту, у зв`язку з чим було заведено спадкову справу №309П/2022, що підтверджується витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі №69514261 від 27.07.2022 року.

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

Статтями 1216-1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. ст. 1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року Про судову практику у справах про спадкування відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року.

Відповідно п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду у порядку позовного провадження.

Частина 1 ст. 55 Конституції України, яка передбачає, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом, містить загальну норму, яка означає право кожного звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені чи порушуються, створені чи створюються перешкоди для їх реалізації чи мають місце інші обмеження прав і свобод.

Згідно ч. 1 ст. 64 Конституції України, конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до статті 1259 ЦК України черговість одержання спадкоємцями за законом права на спадкування може бути змінена нотаріально посвідченим договором заінтересованих спадкоємців, укладеним після відкриття спадщини. Цей договір не може порушити прав спадкоємця, який не бере у ньому участі, а також спадкоємця, який має право на обов`язкову частку у спадщині. Фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Згідно із ст. ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Відповідно до роз`яснень, викладених у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7, вирішуючи питання щодо визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Згідно повідомлення Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори від 04.05.2023 року вбачається, що ОСОБА_1 пропущено, передбачений законом, шестимісячний термін для подачі заяви про прийняття або відмову від спадщини після смерті ОСОБА_5 .

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску визначеного ч.1 ст.1270 ЦК України строку для прийняття спадщини, позивач ОСОБА_1 посилався на те, що він є особою, яка має право на обов`язкову частку, визначену статтею 1241 ЦК України, а також зазначає, що про смерть батька він дізнався з листа нотаріуса, оскільки відповідач приховувала від нього цю інформацію.

Суд звертає увагу, що подаючи до суду позов ОСОБА_1 в якості обставин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини надав наступні докази.

Так, медичною довідкою №1495 від 15.05.2023 року КНП «МКБЛ №25» ХМР підтверджується, що ОСОБА_1 15.05.2023 року відвідав кабінет екстреної допомоги травматологічного відділення КНП «МКБЛ №25» ХМР з приводу невиробничої травми, а саме 04.05.2023 року на вулиці впав. Діагноз: застарілий перелом вивих лівої плечової кістки. Рекомендовано подальше амбулаторне лікування в поліклініці у травматолога, явка до лікаря 16.05.2023 року, окрім того рекомендовано оперативне лікування.

Згідно висновку лікаря хірурга від 11.07.2023 року та акту №1055 дослідження стану здоров`я ОСОБА_1 знаходився за направленням начальника РТЦК та СП Інустріального району м.Харкова від 04.07.2023 року №1055 на стаціонарному, амбулаторному обстеженні у травм відділенні КНП «МКБЛ №25» ХМР з 04.07.2023 року по 06.07.2023 року з приводу скарги на біль в області лівого плечового суглобу, біль постійний,, оніміння кінцівки. Анамнез зі слів хворіє протягом двох місяців, коли після перенесеної травми з`явилися вищезазначені скарги. Діагноз: З/зростаючий перелом великого горбика лівої плечової кістки зі зміщенням кісткового фрагменту. Неусунений вивих плеча з вираженим порушенням функції. Неусунений вивих правого плеча з помірним порушенням функції.

Як вбачається з довідок №32051 та 32051 від 12.06.2023 року ОСОБА_1 пройшов флюорографічне обстеження.

Згідно виписки із медичної карти стаціонарного хворого №2964 від 14.08.2023 року ОСОБА_1 перебував на стаціонарному лікуванні у КНП «МКБЛ №25» ХМР з 07.08.2023 року по 14.08.2023 року з приводу скарг на постійний сильний біль у лівому плечовому суглобі, порушення його функції, метеозалежність. Анамнез: зі слів пацієнта хворіє протягом трьох місяців, коли отримав травму у наслідок падіння на ліву руку. За медичною допомогою одразу не звернувся, через деякий час. Була спроба закритої репозиції у 25 травм-пункті вивих не усунений. Від запропонованого оперативного втручання хворий відмовився. В подальшому лікувався консервативно за місцем мешкання. У зв`язку з із загостренням захворювання направлений хворий поліклінікою для консервативного лікування. Рекомендовано: амбулаторне спостереження у травматолога. Плановий огляд на МСЄК, обмеження фіз. навантаження, заняття в басейні, сан. курортне лікування, Алфлутоп 1,0 в/м 1 р/добу №20, оперативне лікування.

Згідно виписки із медичної карти стаціонарного хворого №220 від 22.01.2024 року ОСОБА_1 перебував на стаціонарному лікуванні у КНП «МКБЛ №25» ХМР з 10.01.2024 року по 22.01.2024 року з приводу скарг на постійний сильний біль у лівому плечовому суглобі, порушення його функції. Анамнез: зі слів пацієнта хворіє більше семи місяців у наслідок падіння на ліву руку. За медичною допомогою одразу не звернувся, через деякий час. Була спроба закритої репозиції у 25 травм-пункті вивих не усунений. Від запропонованого оперативного втручання хворий відмовився. В подальшому лікувався консервативно стаціонарно та спостерігався амбулаторно за місцем мешкання. У зв`язку з із загостренням захворювання направлений хворий поліклінікою для консервативного лікування. Рекомендовано: амбулаторне спостереження у травматолога. Плановий огляд на МСЄК, обмеження фіз. навантаження, заняття в басейні, сан. курортне лікування, Алфлутоп 1,0 в/м 1 р/добу №20, оперативне лікування.

Відповідно до довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12ААГ № 319189 ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , дата огляду 27.02.2024 року, огляд - первинний, група інвалідності - ІІІ з 06.02.2024 року, причина інвалідності - загальне захворювання, інвалідність встановлена на строк до 01 березня 2025 року.

У постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі №750/262/20 (провадження № 61-14038св20) зазначено, що неспілкування позивача зі спадкодавцем внаслідок неприязних відносини між ними, а також необізнаність спадкоємця про факт смерті батька не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність причин пропуску зазначеного строку.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 635/4551/18, від 27 травня 2020 року у справі № 336/1127/17, від 30 червня 2020 року у справі № 431/5782/17, від 03 березня 2021 року у справі № 145/148/20, від 21 квітня 2022 року у справі № 296/12109/18, від 13 квітня 2023 року у справі №522/17537/18.

Вказані позивачем обставини не свідчать про категоричну неможливість ОСОБА_1 звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини в строк 6 місяців після смерті батька, а саме з 11 березня 2022 року, оскільки позивач отримав травму верхньої кінцівки 04 травня 2023 року, у зв`язку з якою перебував на стаціонарному лікуванні декілька разів протягом 2023-2024 рр.

Щодо доводів ОСОБА_1 про чинення перешкод ОСОБА_2 у його спілкуванні з батьком та приховування інформації щодо стану здоров"я та смерті ОСОБА_5 не знайшли свого підтверження в матеріалах справи та позивачем не надано відповідних доказів.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).

Оскільки підстави, на які посилається ОСОБА_1 , а саме невчасне сповіщення про смерть батька, з урахуванням зазначених норм права та релевантної практики Верховного Суду, не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, тому суд приходить до обґрунтованого висновку про відсутність підстав для визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

Керуючись ст.ст. 4, 11, 12, 81, 89, 259, 263-265, 268, 273, 353-355 ЦПК України, ст.ст. 1216-1218, 1220, 1233, 1241, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

в и р і ш и в:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: https://fr.hr.court.gov.ua

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: не відомий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідач Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, , вул. Бібліка, буд. 57.

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Представник відповідача ОСОБА_3 , ордер на надання правничої (правової) допомоги серії ВІ №1148438 від 07.06.2023 року, РНОКПП: НОМЕР_5 , адреса для листування: м.Харків, а/с 12077.

Суддя О.М. Мартинова