Справа № 758/7233/23
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання

10 квітня 2024 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Кужелєвої Ю.В., розглянувши заяву відповідача про надання строку на примирення та розгляд в загальному позовному провадженні цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Подільського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 26 червня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач подала до суду клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. В обґрунтування клопотання зазначив, що згідно з вимогами ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, а дана справа не є для неї малозначною, у зв`язку з цим, просила призначити розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно п.2 ч.4 ст. 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Частина 1 ст. 274 ЦПК України визначає перелік справ, які за будь-яких умов розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження. До таких справ належать, зокрема, малозначні справи.

За приписами частини другої цієї норми у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частинами 2 та 4 ст. 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема, позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Зміст вказаних норм свідчить про те, що має місце процесуальний порядок та підстави конкретно визначені законом, які надають право для звернення до суду із клопотанням, підстави для задоволення якого чітко регламентовані цивільним процесуальним законодавством та за наявності передбачених законом обставин.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи час який сплив з моменту подачі позову про розірвання шлюбу, беручи до уваги предмет та підстави позову, обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі, враховуючи те, що дана справа не належить до категорії справ, які можуть бути розглянуті виключно в порядку загального позовного провадження, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи в порядку загального позовного провадження з викликом сторін.

Враховуючи, вказані обставини, суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви відповідача слід відмовити.

В пункті 10 Постанови Пленуму Верховного. Суду України від 21 грудня 2007 року N 11 Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Передбачене ч. 1 ст. 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (ч. 5 ст. 191 ЦПК України). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей.

Ухвала суду про відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення не підлягає оскарженню в апеляційному та касаційному порядку (ст. ст. 293, 324 ЦПК України). Якщо після закінчення призначеного судом строку примирення подружжя не відбулося і хоча б один з них наполягає на припиненні шлюбу, суд вирішує справу по суті.

Враховуючи фактичні взаємини подружжя та дійсні причини позову про розірвання шлюбу, час фактичного припинення шлюбних відносин, суд приходить до висновку про відсутність фактичних підстав для відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення.

Керуючись ст. 111 СК України, ст. ст. 260, 274, 277 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження залишити без задоволення;

Клопотання відповідача про відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення - залишити без задоволення;

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Гребенюк