11 квітня 2024 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:
головуючого - судді: Сенюти В.О.,
за участю секретаря: Солонюк К.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельного кооперативу «Локомотив-9» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиті житлові послуги, -
Позивач ОК «ЖБК «Локомотив-9» звернувся до Деснянського районного суду міста Києва з позовом до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиті житлові послуги.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач відповідно до статуту здійснює обслуговування будинку АДРЕСА_1 . Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_1 зареєстровані та проживають у квартирі АДРЕСА_1 . Позивач не володіє інформацією про те, чи є відповідачі власниками зазначеної квартири, оскільки копії документів про власність відповідачі до Правління кооперативу не передавали, а у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутня інформація щодо власника квартири АДРЕСА_1 . Проте факт реєстрації і користування відповідачами зазначеною квартирою свідчить про те, що ними споживаються житлові послуги. Відповідно до рішення загальних зборів членів ОК «ЖБК «Локомотив - 9» від 19 квітня 2018 року, щомісячний внесок на утримання будинку та прибудинкової території становив 5, 90 грн. за 1 кв. м. загальної площі квартири. Згідно наявною технічною документацією на будинок, загальна площа квартири, якою користуються відповідачі, складає 72,00 кв. м., а тому за період з 01 лютого 2022 року по даний час відповідачам нараховувалась оплата за спожиті послуги в сумі 424,80 гривень щомісяця. Але відповідачі плату за спожиті житлові послуги вносять не своєчасно та не у повному обсязі. У зв`язку із чим станом на день подання даної позовної заяви заборгованість за спожиті послуги становить 9041,20 грн. Вказана заборгованість виникла за період з 01 лютого 2022 року по 01 грудня 2023 року. На підставі викладеного, позивач просить солідарно стягнути з відповідачів заборгованість за спожиті послуги.
Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 22.12.2023 відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 26.02.2024, яка занесена до протоколу судового засідання, витребувано від КП КМР «КМ БТІ» відомості, що підтверджують право власності/користування об`єктом нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , а також копії відповідних правовстановлюючих документів.
На виконання вище вказаної ухвали КП КМР «КМ БТІ» до суду надійшла відповідь від 21.03.2024 № 062/14-3098, з якої вбачається, що за даними реєстрових книг КП КМР «КМ БТІ» квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_1 (1/2), ОСОБА_1 (1/2) на підставі свідоцтва про право на спадщину, посвідченого 31.08.2009.
Від представника позивача - адвоката Ковальової О.О. на адресу Деснянського районного суду міста Києва надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідачі в судове засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили, про розгляд справи повідомлялися належним чином, за зареєстрованим місцем проживання, відзив на позовну заяву не подали.
Відповідачі не скористалися процесуальним правом подачі Відзиву на позовну заяву, а також доказів на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.
Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи вищевикладене, відповідно до ч.3 ст. 211, ч.4 ст.223, ч.1 ст.280, ст.281 ЦПК України, суд ухвалив розглядати справу за відсутності Відповідача на підставі наявних у ній даних і доказів та ухвалити заочне рішення.
Через неявку в судове засідання учасників справи, судом у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося..
Дослідивши письмові матеріали справи та докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.
Судом встановлено, що у відповідності до статуту ОК «ЖБК «Локомотив-9» здійснює обслуговування будинку АДРЕСА_1 .
Таким чином, позивач є обслуговуючою організацією вказаного будинку та здійснює його утримання, обслуговування та експлуатацію.
Квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності громадянам: ОСОБА_1 1/2 частина та ОСОБА_2 1/2 частина, на підставі свідоцтв про право на спадщину за законом від 31.08.2009.
Згідно відомостей Відділу з питань реєстрації місці проживання/перебування фізичних осіб Деснянської РДА, відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_1 зареєстровані в квартирі АДРЕСА_1 .
А відтак, відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_1 є споживачами житлово-комунальних послуг, які надає ОК «ЖБК «Локомотив-9».
Згідно розрахунку заборгованості від 14.12.2023 за спожиті житлові послуги, за адресою - квартири АДРЕСА_1 , за період з 01.02.2022 по 01.12.2023 сума заборгованості становить 9041,20 грн.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», житлово - комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово- комунальних послуг; послуга з управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умоз договору.
Статтею 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що до житлово-комунальних послуг належать: 1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно - технічних робіт, обслуговування внутрішньо будинкових систем (крім обслуговування внутрішньо будинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; 2) комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» право споживача одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів.
Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» зобов`язання споживача оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.
Таким чином, згідно із зазначеними нормами Закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними.
Позивач, своєчасно та якісно надає житлово-комунальні послуги у будинку АДРЕСА_1 , відповідачі отримують житлово-комунальні послуги, не відмовлялися від їх отримання, отримують рахунки на сплату за житлово-комунальні послуги, які містять у собі суму заборгованості. Також, від відповідачів не надходило жодного звернення на адресу позивача з відповідними заявами та необхідними документами, які б могли підтверджувати тимчасову відсутність споживача у житловому приміщенні в спірний період. Окрім того, жодних заяв про відмову від користування житлово-комунальних послуг, скарг щодо обсягу та якості наданих послуг відповідачами не заявлялись.
Водночас, зменшення розміру плати за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, в разі відсутності споживача, чинним законодавством не передбачена.
З огляду на наведені норми Закону, споживачі зобов`язані оплатити житлово- комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними, при цьому відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі.
Дана позиція викладена у постанові Судової палати у цивільних та господарських справах Верховного Суду України від 03.10.2013 року.
Враховуючи викладене, відповідачі зобов`язаний оплатити житлово-комунальні послуги, якими вони користувалися та які були надані позивачем.
Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України, власність зобов`язує, а ст. 322 ЦК України наголошує на те що, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідач, будучи власником майна, зобов`язаний його утримувати.
Як вбачається із матеріалів справи, відповідачі не належним чином сплачують за надані їм послуги, у зв`язку з чим, згідно з розрахунком наданим позивачем, за ними утворилась заборгованість.
Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.
Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.
Відповідно до ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідачами, всупереч положенню ч. 1 ст. 81 ЦПК України не надано належних та допустимих доказів своєчасної та у повному обсязі сплати наданих житлово-комунальних послуг та відсутності заборгованості перед позивачем по оплаті цих послуг.
Проаналізувавши встановлені фактичні обставини у справі, зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є підставними і обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, пропорційно до задоволених вимог. Таким чином, із відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_1 на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір у розмірі по 1342,00 грн. з кожного.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 322, 509, 526, 610 ЦК України, ст.ст. 68, 156,162 ЖК України, п. 3 п.п.5 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст.ст. 10, 11, 12, 81, 258, 263, 264, 265, 273, 280, 354, ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельного кооперативу «Локомотив-9» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиті житлові послуги - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано.

Повний текст рішення виготовлений 12 квітня 2024 року.

Суддя: В.О.Сенюта