ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2295/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" квітня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Осіпенко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання - Дубінкіної М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Дарницького районного суду міста Києва цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів», в інтересах якого діє представник Грибанов Денис В`ячеславович до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів», в інтересах якого діє представник Грибанов Денис В`ячеславович звернулось до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою суду у справі відкрите спрощене позовне провадження з викликом сторін.

До початку розгляду справи по суті від представника позивача Незамай А.Д. надійшла заява про закриття провадження у справі, в обґрунтування якої зазначає, що станом на 04.03.2024 року відповідачка ОСОБА_2 виконала своє зобов`язання перед «ФК «ЄАПБ» за договором №570982843 від 14.03.2020 року. Просить суд у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України закрити провадження у справі внаслідок відсутності спору. Крім того, просить суд повернути позивачу судовий збір сплачений при зверненні з позовом.

Суд, дослідивши матеріали справи, заяву представника позивача про закриття провадження у справі, вважає, що така заява підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України передбачено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

При цьому, відповідно до пункту 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо встановить, що предмет спору був відсутній на час пред`явлення позову.

Логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті наведеної правової норми дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову. Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні).

При цьому, якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета, та стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, які, відповідно, тягнуть різні процесуальні наслідки, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди, не підтримання своїх вимог унаслідок задоволення їх відповідачем після пред`явлення позову, тощо.

Саме такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 10 квітня 2019 року (справа № 456/647/18, провадження №61-2018св19).

Враховуючи, що позивачем не надані докази сплати відповідачем заборгованості в повному обсязі до відкриття провадження у справі, тому відсутні правові підстави для закриття провадження у справі з цих підстав.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Проте, оскільки із заяви представника позивача про закриття провадження у справі вбачається, що підстави для продовження судового розгляду відсутні, оскільки відповідач виконав зобов`язання перед позивачем у повному обсязі і позивач не має претензій до відповідача, тому суд розцінює заяву представника позивача як відмову від позову і приймає її.

Таким чином, вказаний позов підлягає залишенню без розгляду в зв`язку з поданням представником позивача відповідної заяви.

Проте, суд відмовляє позивачу в задоволенні заяви про повернення судового збору з таких підстав.

Пунктом 4 частини 1 статті 7 ЗУ «Про судовий збір» встановлено, що сплачена сума судового збору повертається заклопотанням особи, яка його сплатила зау хвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Оскільки позов залишено без розгляду за заявою позивача, тому судовий збір не підлягає поверненню позивачу.

Більше того, суд зауважує, що закриття провадження у справі саме на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України після відкриття провадження у справі, призведе до негативних фінансових наслідків для судової системи, оскільки наслідком закриття провадження у справі саме у такий спосіб, враховуючи п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», є повернення сплаченого позивачем судового збору у повному обсязі з державного бюджету, що на думку суду є недопустимим після здійснення судом ряду процесуальних дій.

Керуючись ст. 142, ст. 255, ст. 256 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» Незамай Аліни Дмитрівни про закриття провадження у справі - задовольнити частково.

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів», в інтересах якого діє представник Грибанов Денис В`ячеславович до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, - залишити без розгляду.

В задоволенні заяви представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» Незамай Аліни Дмитрівни про повернення судового збору, - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її підписання, має право на поновлення строку для оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Суддя: Л.М. Осіпенко