Справа № 368/1540/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" квітня 2024 р. м. Кагарлик

Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

Головуючий - суддя Закаблук О.В.

При секретарі - Токовенко Н.О.

З участі сторін:

Сторона позивача:

Позивач - ОСОБА_1

Представника позивача - адвокат Божок М.І.

Сторона відповідача:

Представник відповідача - адвокат Константинов О.Г.

- розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , - про визнання заповіту недійсним, суд, -

В С Т А Н О В И В :

27.10.2023 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , - про визнання заповіту недійсним, (а.с., 1 - 5), в прохальній частині якої позивач просить суд винести рішення, на підставі якого:

1. Визнати недійсним заповіт ОСОБА_3 від 11.11.2020 р., оскільки підпис та напис в заповіті виконаний не ОСОБА_3 , що свідчить про відсутність її волевиявлення.

2. Допитати свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , та сусідів с. Расавки Каарлицької ОТГ.

3. Витребувати спадкову справу ОСОБА_3 у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округа Соловйової М.В

4. Стягнути з відповідача на його користь суму судового збору в розмірі 1073 грн. 60коп.

5. Під час попереднього судового засідання вирішити питання про:

призначення судово-почеркознавчої експертизи для вирішення питання, чи виконано підпис та напис в заповіті від 11.11.2020р. ОСОБА_3 , чи іншою особою на момент складання заповіту.

Вищевказані позовні вимоги позхивач в мотивувальній частині своєї позовної заяви обгрунтовує наступними обставинами справи та нормами права:

- За заповітом від 11 листопада 2020 року 15 год. 05 хв., його мати, - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - все належне їй майно заповіла своїй дочці, його сестрі, - ОСОБА_2 , який був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округа Соловйовою М.В.

За життя мати ОСОБА_3 ніколи і ні разу не говорила, що вона бажає все своє майно заповісти своїй дочці ОСОБА_6 , скоріше в матері було бажання заповісти все своє майно внучці ОСОБА_7 , оскільки остання здійснювала догляд його матері.

Звертає увагу суду, що останній рік мати ОСОБА_3 хворіла та потребувала постійного догляду та піклування за нею. Мати не могла самостійно поїсти, не в силах тримати ложку, а не те, що писати чи поставити підпис. Вона не могла читати, оскільки погано бачила, а тому і потребувала постійного догляду та піклування. 18 років мама в лежачому положенні.

Після смерті матері він звертався до нотаріуса і дізнався, що мати дійсно дала заповіт його сестрі ОСОБА_6 . Будь яких заяв від нього нотаріус не прийняла.

Весною 2023 року його племінниця ОСОБА_8 , дочка ОСОБА_9 , відшукала заповіт і показала йому.

Оглянувши заповіт, він побачив, що напис і підпис в Заповіті виконаний не матір`ю, а іншою особою, найбільш вірогідно ОСОБА_9 здійснила напис та підпис від імені матері.

Вважає, що цей Заповіт не відповідає чинному законодавству, і має бути визнаний недійсним, тому що цей Заповіт не був підписаний ОСОБА_10 , та не відповідає вільному волевиявленню та внутрішній волі Спадкодавця, що є достатньою підставою для визнання цього Заповіту недійсним.

Відповідно до п. 1. ст.215 ЦК України, недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою, третьою - статті 203 Цивільного Кодексу є підставою недійсності правочину.

Згідно ч. 3 ст. ЦК України волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Він вважає, що складення оспорюваного Заповіту не відповідало вільному волевиявленню, внутрішній волі ОСОБА_3 , оскільки напис і підпис на Заповіті значно відрізняється від дійсного підпису Спадкодавця, що свідчить про підробку напису і підпису на заповіті.

Крім того, - Спадкодавець усно неодноразово зазначала, що хотіла залишити все своє майно дочці Відповідачки, - ОСОБА_7 , про що неодноразово розповідала Позивачу, родичам ОСОБА_11 . Зазначені обставини також можуть підтвердити свідки, ОСОБА_7 та її Батько ОСОБА_12 .

Тому дуже дивним є те, що оскаржуваним заповітом 11 листопада 2020 р. Спадкодавець раптово та безпричинно нібито заповіла Відповідачці все майно. Це додатково підтверджує невідповідність волі волевиявлення відповідача та підробку напису та підпису на заповіті.

Тож складення оспорюваного Заповіту не відповідало дійсній волі Спадкоємця. Що є недодержанням в момент вчинення правочину сторонами вимог, які встановлені ч. 3 ст. 203 ЦК, а саме, - волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі, та відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК є підставою недійсності правочину.

Відповідно до п. 1. ст. 203 Цивільного кодексу України (надалі ЦК), зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства.

Згідно ст. 1234 ЦК право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю.

Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається.

Статтею 1247 ЦК України передбачено, що заповіт має бути особисто підписаний заповідачем.

Якщо особа не може особисто підписати заповіт, він підписується відповідно до частини четвертої статті 207 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 207 ЦК встановлено, що якщо фізична особа у зв`язку з хворобою або фізичною вадою не може підписатися власноручно, за її дорученням текст правочину у її присутності підписує інша особа.

Підпис іншої особи на тексті правочину, що посвідчується нотаріально, засвідчується нотаріусом або посадовою особою, яка має право на вчинення такої нотаріальної дії, із зазначенням причин, з яких текст правочину не може бути підписаний особою, яка його вчиняє.

Відповідно до ст. 1248 ЦК України нотаріус посвідчує заповіт, який написаний заповідачем власноручно або за допомогою загальноприйнятих технічних засобів.

Нотаріус може на прохання особи записати заповіт з її слів власноручно або за допомогою загальноприйнятих технічних засобів.

У цьому разі заповіт має бути вголос прочитаний заповідачем і підписаний ним.

Якщо заповідач через фізичні вади не може самостійно прочитати заповіт, посвідчення заповіту має відбуватися при свідках.

Отже, відповідно до ст.ст. 1234, 1248 ЦК заповіт повинен бути написаний та підписаний Заповідачем. Та лише у випадку якщо фізична особа у зв`язку з хворобою або фізичною вадою не може підписатися власноручно підпис на заповіті за її дорученням повинен бути виконаний іншою особою, відомості про яку повинні бути зазначені у заповіті.

Проте, як вбачається з Заповіту ніяких відомості про те, що Заповіт був підписаний іншою особою за дорученням ОСОБА_3 ю, - немає. При цьому підпис та напис на Заповіті очевидно виконаний не Спадкодавцем.

Таким чином, невиконання підпису та напису на Заповіті саме ОСОБА_3 є порушенням норм ст.ст. 1234, 1247, 1248 ЦК України, що є недодержанням в момент вчинення правочину слоронами вимог, які встановлені ч. 1 ст. 203 ЦК та відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК є підставою визнання недійсності правочину.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 Цивільного процесуального кодексу України).

Тому, у процесуальному значенні Позивач має право звернутися до суду і має охоронюваний законом інтерес для захисту його права як спадкоємця першої черги, - щодо права власності на частку майна його матері,яке нібито передано за Заповітом на користь Відповідача з порушенням вимог ч. 2 ст. 203 ЦК.

Знаходження майна Спадкодавця с.Расавка (Ліщинська), Кагарлицька ОТГ Київської області, а тому справа підсудна Кагарлицькому районному суду Київської області.

Оскільки заповіт від 11.11.2020 р. порушує його права як спадкоємця, він є зацікавленою особою, яка має право на позов. Окрім того, відповідно до ст.15 ЦКУ кожна особа має право на захист свого цивільного права, а одним зі способів захисту згідно ч. 2 ст. 16 ЦКУ є визнання правочину недійсним.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання відповідної позовної заяви складає 0,4 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( станом на 01.01.2023 рік становить 1073грн.60 коп.)

На підставі зазначеного вище, керуючись ст.15, ст.16 ЦК України, ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 88, ст. 126, п. 5 ч. 6 ст. 130, ч. 1 ст. 132, ст. 143, п. 2 ч. 1 ст. 145 Цивільного процесуального кодексу України, - позивач просить задовольнити позов.

27.10.2023 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних Положень ЦПК України для розгляду даної справи по суті був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В., (а.с., 19), присвоєно справа № 368/1540/23, провадження № 2/368/5908/23.

25.12.2023 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 260 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, прийнято процесуальне рішення про слухання справи в порядку загального позовного проваджененя, призначено справу до підготовчого судового засідання на 11 год. 00 хв. 09.01.2024 року, (а.с., 22 - 23).

09.01.2024 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 15 год. 00 хв. 14.02.2024 року в зв`язку з неявкою сторін (клопотання представника позивача), (а.с., 46).

31.01.2024 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшов відзив на позовну заяву, поданий предстанвиком відповідача, ( а.с., 52 - 56).

14.02.2024 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 10 год. 00 хв. 26.03.2024 року в зв`язку з клопотанням представника позивача, ( а.с., 80).

26.03.2024 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 09 год. 00 хв. 15.04.2024 року в зв`язку з письмовим клопотанням представника позивача.

В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 15.04.2024 року, позивач ОСОБА_1 підтриав клопотання про витребування від нотаріуса спадкової справи після померлої ОСОБА_3 .

В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 15.04.2024 року, представник позивача ОСОБА_1 , - адвокат Божок М.І., - підтриаав клопотання про витребування спадкової справи після померлого спадкодавця - ОСОБА_3 , так як вважає, що даний доказ є необхідним для проведення по справі судової почеркознавчої експертизи, результати якої мають визначальне значення для встановлення істини по даній справі.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 15.04.2024 року, відповідачка ОСОБА_2 не з`явилася, хоча була повідомлена судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - з`явився її представник, - адвокат Константинов О.Г.

В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 15.04.2024 року, представник відповідачки ОСОБА_2 , - адвокат Константинов О.Г., - не заперечував проти витребування спадкової справи, яка заведена після смерті спадкодавця - ОСОБА_3 .

Суд, вислухавши клопотання сторони позивача про витребування доказів, вислухавши думку представника відповідача, який не заперечував проти задоворлення клопотання, дослідивши матеріали справи (в частині, що стосується витребування доказів), приходить до висновку щодо задоволення клопотання сторони позивача, шляхом винесення судового рішення у виді ухвали, як окремого процесуального докмументу (з постановленням в нарадчій кімнаті), обгрунтовуючи своє рішення наступним.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм права.

- Так, як вбачається з матеріалів справи, - предметом розгляду даної цивільної справи євизнання недійсним заповіту, складеного спадкодавцем, - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Як наполягає сторона позивача, - даний заповіт підписано не самим заповідачем, - ОСОБА_3 , а іншою особою, що, при підтвердженні даного факту, - гіпотетично тягне за собою задоволення позову, а при спростуванні джаного факту, - гіпотетично тягне за собою відмову в задоволенні позову.

Встановити ж факт підписання/непідписання оскаржуваного правочину (заповіту) спадкодавцем, - ОСОБА_3 можливо, на думку суду, - лише єдиним належним, допустимим, достатнім доказом, - висновком судової почеркознавчої експертизи, яку, на думку суду, - можливо та необхідно призначити на стадії підготовчого судового провадження.

Проте, - суд з об`єктивних причин на даній стадії слухання справи позбавлений можливості призначити судову почеркознавчу експертизуц, так як в матеріалах справи відсутній оскаржуваний документ, - заповіт ОСОБА_3 , зокрема, - відсутній його оригінал, а необхідною умовою проведення судової почеркознавчохї експертизи є подання для дослідження експерту (експертам) оригіналу досліджуваного документу, так як судово почеркознавча експертиза по копіях документів (зокрема, - ксерокопіях) - не проводиться.

Відповідно, - постає нагальна необхідність витребування та приєднання до матеріалів цивільної справи спадкової справи, яка заведена нотаріусом після смерті ОСОБА_3 , причому, - таке витребовування доказу повинно бути здійснене на підставі судового рішення у виді ухвали, як окремого процесуального документу (з постановленням в нарадчій кімнаті), - з огляду на наступну норму процесуального права.

Згідно ст. 1 ЦПК України цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Згідно ч.ч. 1 - 3 ст. 84 ЦПК України:

1. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

2. У клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

3. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Разом з тим, суд вважає, що сторона позивача об`єктивно позбавлена можливості подати до суду спадкову справу, і, з огляду на обставини справи, - такі документи (спадкова справа) можуть бути витребувані виключно ухвалою суду, яка підлягає до обов`язкового виконання нотаріуом.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 84, п. 1 ч. 1 ст. 258, ст. 259 - 261, 263, 268 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання сторони позивача про витребування доказів, - задовольнити.

Зобов`язати приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Соловйову М.В., (02149, м. Київ, пр. Бажана, буд. 24/1, тел.: НОМЕР_1 ), в строк до 09 год. 00 хв. 14.05.2024 року надати на адресу Кагарлицького районного суду Київської області (09201, Київська область, Обухівський район, м. Кагарлик, вул. Володимира Великого, 3), спадкову справу після смерті ОСОБА_3 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки село Шубівка Кагарлицького району Київської області), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Київ, Україна, (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 , видане 28 жовтня 22 року Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)), в якій міститься заповіт ОСОБА_3 , який посвідчено о 15 год. 05 хв. 11.11.2020 року.

В зв`язку з витребуванням доказів у справі, - оголосити перерву в підготовчому судовому засіданні до 09 год. 00 хв. 14.05.2024 року.

Ухвала в частині витребування доказів та оголошення перерви - окремо відрішення суду в порядку, який передбачений ст. 353 ЦПК України, - апеляційному оскарженню не підлягає, на неї може бути подана апеляційна скарга в порядку, передбаченому ч. 2 ст. 353 ЦПК України.

Суддя: О.В. Закаблук