Справа № 182/2195/23
Провадження № 2/0182/164/2024
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

08.04.2024 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого-судді Кобеляцької-Шаховал І.О.

секретар Іванова Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Нікополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Нікопольської міської територіальної громади в особі Нікопольської міської ради, третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бунякіна Олена Володимирівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Нікопольської міської територіальної громади в особі Нікопольської міської ради, третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бунякіна Олена Володимирівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обгрунтування своїх вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дід ОСОБА_2 . На день смерті померлий був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з земельної ділянки, площею 0,1033 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на праві приватної власності, на підставі державного акту на право приватної власності на землю IV-ДП № 021052 від 22 червня 2000 року, виданого Нікопольською міською радою народних депутатів, зареєстрованого 22 червня 2000 року в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 6405 та житловий будинок, загальною житловою площею 48,8 м.кв., що складається зі шлакобет. сараю Б,, водопроводу № І, вбиральні В, замощення, парканів № 2-5 та розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належав спадкодавцю на праві приватної власності, на підставі договору купівлі-продажу від 16 серпня 1988 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Нікопольської державної нотаріальної контори та зареєстрованого в реєстрі за № 2-1984. При цьому, його мати ОСОБА_3 (дівоче прізвище ОСОБА_4 ) померла рані ше його діда (її батька), а саме - ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить свідоцтво про смерть, серія НОМЕР_1 від 10 травня 2019 року. Таким чином, згідно ч.1 ст.1266 ЦК України, він себе вважає єдиним спадкоємцем діда ОСОБА_2 . Після смерті діда, в лютому 2022 року, він звернувся до приватного нотаріуса Нікопольського міського нотаріального округу Наявко Ігоря Миколайовича для прийняття спадщини, проте, у зв`язку з тим, що нотаріус перебував у відпустці, помічник нотаріуса в телефонній розмові повідомив, що необхідно буде звернутись після виходу нотаріуса з відпустки. Наступного разу коли він звернувся до нотаріуса, в Україні вже був оголошений воєнний стан у зв`язку з військовою агресією з боку російської федерації та в нотаріальній конторі, в усному порядку, йому повідомили, що на цей час ніякі нотаріальні дії вчинятись не будуть з огляду на воєнний стан, а строки для вступу в спадщину будуть продовжуватись на час такого воєнного стану, тому необхідно буде звернутись до нотаріуса після закінчення воєнного стану. У зв`язку з початком війни, він відправив свою вагітну дружину та старшого сина до Республіки Польща, оскільки переймався за їх здоров`я та життя. Під час перебування в Польщі, його дружина народила другу дитину, таким чином, протягом довгого період часу він переймався своїми рідними, а тому, з наведених підстав, протягом довгого часу не займався спадковими питаннями оскільки, по-перше, отримав неправильну консультацію від нотаріуса, по-друге, переймався своїми рідними. Через деякий час він все ж таки вирішив звернутись до нотаріуса в м.Дніпро (оскільки мешкає та працює в м.Дніпро) за консультацією та надав документи для відкриття спадкової справи, однак, отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18 квітня 2023 року. Тому, враховуючи вищевикладені обставини, просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном чотири місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Позивач в судове засідання не з`явився, від його представника ОСОБА_5 надійшла заява, в якій він просить суд розгляд справи проводити за їх відсутності, позовні вимоги підтримують та на задоволенні позову наполягають (а.с.61).

Представник відповідача про розгляд справи був повідомлений належним чином, однак, своїм правом на подання до суду відзиву на позовну заяву не скористався, при цьому, на адресу суду від нього надійшла заява, в якій просить розгляд справи проводити за своєї відсутності, позовні вимоги визнають та проти задоволення позову не заперечують (а.с.62).

Третя особа - приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бунякіна Олена Володимирівна, будучи належним чином повідомленою про розгляд справи, в судове засідання не прибула, будь-які заяви чи клопотання на адресу суду не надала.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк в шість місяців, який починається з моменту відкриття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини по поважній причині, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

При цьому, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Як встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дід позивача по справі ОСОБА_2 (а.с.3-5). Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з земельної ділянки, площею 0,1033 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на праві приватної власності, на підставі державного акту на право приватної власності на землю IV-ДП № 021052 від 22 червня 2000 року, виданого Нікопольською міською радою народних депутатів, зареєстрованого 22 червня 2000 року в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 6405 та житловий будинок, загальною житловою площею 48,8 м.кв., що складається зі шлакобет. Сараю Б, водопроводу № І, вбиральні В, замощення, парканів № 2-5 та розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належав спадкодавцю на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу від 16 серпня 1988 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Нікопольської державної нотаріальної контори та зареєстрованого в реєстрі за № 2-1984 (а.с.8-10). За життя померлий належним йому майном не розпорядився та заповіту не залишив. Згідно з матеріалами справи, в тому числі, спадкової справи, яка була заведена приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бунякіною О.В. після смерті ОСОБА_2 , позивач з заявою про прийняття спадщини після смерті діда звернувся 18 квітня 2023 року, тому, Постановою від 18 квітня 2023 року у вчиненні нотаріальної дії позивачу було відмовлено у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для подання заяви (а.с.58).

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, в обґрунтування заявлених позовних вимог щодо звернення до суду, послався на те, що строк для прийняття спадщини ним було пропущено з поважної причини, а саме: в зв`язку з повномасштабною війною російської федерації проти України.

Суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як зазначено у постанові нотаріуса, в п.3 постанови КМУ від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на 4 місяці.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався, який діє на час розгляду справи.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Пунктом 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Разом з тим, відповідно до висновку від 25 січня 2023 року Верховного Суду у справі № 676/47/21, основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються, відповідно до Конституції України та цього Кодексу. Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (ч.2 ст.4 ЦК України).

Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися за загальним правилом лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином, можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст.1270 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви які про прийняття спадщини (ст.1272 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитись від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч.1 ст.1273 ЦК України).

Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст.1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто, сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте, в законі, вочевидь, з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч.2 ст.1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК України).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Отже, виходячи із зазначених правових висновків щодо застосування норм права, які, відповідно до вимог ч.4 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», є обов`язковими для застосування, позивач, звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті свого діда, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , пропустив шестимісячний строк, встановлений чинним законодавством для прийняття спадщини і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК України).

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року визначено, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивач з вищевказаних поважних причин пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, а тому суд визначає позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_2 , тривалістю в чотири місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.15, 16, 1272 ЦК України, ст.ст.12, 13, 76-81, 89, 95, 141, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Нікопольської міської територіальної громади в особі Нікопольської міської ради, третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бунякіна Олена Володимирівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном чотири місяці з дня набрання рішенням законної сили.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал