КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2024 року

справа № 935/1674/19

провадження № 22-ц/824/5136/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Сушко Л.П.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_3

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 16 березня 2021 року, постановлену під головуванням судді Захарчук С.С., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - ОСОБА_3 , про стягнення грошових коштів,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вищевказаним позовом.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 16 березня 2021 рокупозовну заяву визнано неподаною та повернуто заявнику.

Не погоджуючись із ухвалою суду позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що процесуальних документів суду не отримував та доступ до матеріалів справи для ознайомлення позивач отримав 08.06.2023 року. Вказує, що судом не було направлено ухвалу про залишення позову без руху на зареєстроване місце проживання позивача, ні на його електронну адресу.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України дана справа розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Повертаючи позовну заяву суд першої інстанції виходив із того, що позивачем не усунуто недоліки, викладені в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною третьою цієї статті, передбачено, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до матеріалів справи, ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 27 січня 2021 року позову заяву залишено без руху та надано строк для усунення виявлених в ній недоліків.

Як вбачається із матеріалів справи копію оскаржуваної ухвали направлено позивачу на поштову адресу, зазначену в позовній заяві: АДРЕСА_1 . Проте судова кореспонденція повернулась до суду із відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Разом із тим, в позовній заяві зазначено також електронну адресу позивача, однак судом ухвалу про залишення позовної заяви без руху на електронну пошту заявника направлено не було.

Крім того, з листа Подільської районної в м. Києві державної адміністрації слідує, що відповідно до даних, які містяться в Реєстрі територіальної громади міста Києва, гр. ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2. З 04.08.1994 року по теперішній час. Однак, на вказану адресу, за якою зареєстрований позивач, ухвалу суду від 27.01.2021 року направлено також не було.

Відтак, суд першої інстанції не використав усі можливі способи для повідомлення ОСОБА_2 щодо стану розгляду позовної заяви, та передчасно дійшов висновку про визнання позовної заяви неподаної та повернення її заявникові, оскільки останній не мав можливості усунути зазначені недоліки відповідно до процесуального рішення, у зв`язку із неотриманням такої ухвали.

Відповідно до статті 6 Конвенції кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі Белле проти Франції від

04 грудня 1995 року). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (рішення у справах Белле проти Франції від 04 грудня 1995 року та Нун`єш Діаш проти Португалії від 10 квітня 2003 року).

Враховуючи вищевикладене, ухвала суду від 16 березня 2021 року постановлена з порушенням норм процесуального права у зв`язку із чим підлягає скасуванню.

Пунктом 6 частини 1 ст. 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 16 березня 2021 рокускасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач

Судді