Справа № 703/1666/24
УХВАЛА

12 квітня 2024 року м. Сміла

Суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченко І.Я., одержавши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення часток в приватизованій квартирі,

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення та встановлення часток у праві спільної власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам, встановленим статтею 175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Як встановлено ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У постанові від 18 вересня 2023 року, справа № 758/5118/21, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду зазначив, що при тлумаченні терміну поняття «вимога» у цьому випадку має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Відтак, навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача має обраховуватися окремо.

Згідно з ч.1 ст.4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Звертаючись до суду з наведеним позовом ОСОБА_1 приєднала до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Водночас, з урахуванням позиції Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, висловленої у постанові від 18 вересня 2023 року по справі № 758/5118/21, позивачу належало сплатити судовий збір за вимоги, пред`явлені щодо кожного з відповідачів, тобто у загальному розмірі 2422,40 грн. (1211,20+1211,20).

Також у згаданій постанові Верховним Судом зазначено, що норми ЦПК України, Закону України «Про судовий збір» не містять норм, які б дозволяли зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору у меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові.

Відтак, судом встановлено, що позивачем недоплачено 1211,20 грн. судового збору.

Крім того, відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна мітити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

В порушення наведених норм позивачем невірно зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача ОСОБА_3 , оскільки РНОКПП це 10-значний номер, за яким фізичні особи обліковуються у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків. Однак у позовній заяві РНОКПП відповідача ОСОБА_3 зазначено як 9-значний номер.

Вказані обставини унеможливлюють однозначно ідентифікувати особу відповідача та встановити його зареєстроване місце проживання.

Крім того, відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Як встановлено п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

У позовній заяві ОСОБА_1 просить визначити та встановити не лише свою частку у праві спільної власності на нерухоме майно, а й відповідачів по справі по 1/3 частині житлової квартири за ним та за двома відповідачами.

Враховуючи положення ЦК України та ЦПК України з вимогами про визнання часток відповідачів у права власності до суду повинні звернутись самі відповідачі за захистом своїх невизнаних або оспорюваних прав.

Конституція України гарантує кожному судовий захист його прав у межах конституційного, цивільного, господарського, адміністративного і кримінального судочинства України. Норми, що передбачають вирішення спорів, зокрема про поновлення порушеного права, не можуть суперечити принципу рівності усіх перед законом та судом.

Таким чином, позивачу необхідно визначитись зі змістом позовних вимог.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України якщо позовна заява подана без додержання вимог, передбачених ст. 175, 177 ЦПК України та/або несплачено судовий збір, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачам строку на усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Указані в ухвалі недоліки можуть бути усунуті шляхом подання до суду заяви РНОКПП відповідача ОСОБА_3 , зміст позовних вимог з урахуванням викладених в ухвалі обґрунтувань щодо цього, а також документів, що підтверджують доплату судового збору у сумі 1211,20 грн за наступними платіжними реквізитами:

отримувач коштів - ГУК у Черк.обл./тгм.Сміла/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37930566;

банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.);

код банку отримувача (МФО) - 899998 ;

рахунок отримувача - UA0023753;

код класифікації доходів бюджету 22030101.

Керуючись ст. 177, 185, 260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення часток в приватизованій квартирі залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання нею копії даної ухвали.

Роз`яснити, що якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважаться неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: І.Я. Биченко