Справа № 643/1782/24
Провадження № 2/643/1729/24
УХВАЛА

16.04.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Новіченко Н.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору

Виробничий кооператив «Житлово-експлуатаційний кооператив «Новобуд-Комфорт»

про стягнення 9 579, 38 грн.,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернулася до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 (далі відповідач) про стягнення 9 579, 38 грн.

Ухвалою від 01.03.2024 року Московський районний суд м. Харкова відкрив провадження у справі № 643/1782/24, розгляд справи вирішив здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін, на підставі ст. 53 ЦПК України залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Виробничий кооператив «Житлово-експлуатаційний кооператив «Новобуд-Комфорт».

27.03.20242 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

Одночасно у поданому відзиві відповідач просив суд розглядати справу за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін.

Ухвалою від 28.03.2024 року Московський районний суд м. Харкова заяву ОСОБА_2 про розгляд справи № 643/1782/24 в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін залишив без задоволення.

15.04.2024 року від відповідача надійшла заява про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, мотивована тим, що як вбачається зі змісту позовної заяви, відзиву на позовну заяву та відповіді на відзив в суді буде підлягати дослідженню значний масив документів, які стосуються встановлення преюдиційних обставин, підставності передання права вимоги та інших обставин, про які було зазначено відповідачем у відзиві на позовну заяву і цих поясненнях. В процесі вказаного дослідження, на думку відповідача, суд буде потребувати надання пояснень, як з боку позивача так і відповідача щодо поданих документів. За таких обставин, відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України просив суд за власної ініціативи проводити розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, оскільки, як було зазначено вище, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Розглянувши заяву відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, суд дійшов висновку про її необґрунтованість з огляду на наступне.

Частиною 2 ст. 19 ЦПК України унормовано, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема, позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ (ч. 4 ст. 19 ЦПК України).

Згідно з ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є, зокрема, справи,у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно з частиною 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 6 ст. 279 ЦПК України передбачено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

У поданій заяві відповідачем не наведено достатніх підстав для розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, не обґрунтовано яким чином розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін позбавить його права на повний та ефективний захист своєї позиції, з урахування предмету розгляду даної справи.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до частин 1, 2 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Таким чином, за змістом указаних приписів закону відповідач має право реалізувати всі свої процесуальні права, передбачені законом, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, виклавши свою правову позицію, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору у заявах по суті спору.

За таких обставин, з огляду на характер спірних правовідносин та предмет доказування у спорі, суд не вважає обставини, на які посилається відповідач у заяві такими, що вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Керуючись ст. 19, 274, 277, 279, 260, 261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ

Заяву ОСОБА_2 про розгляд справи № 643/1782/24 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н.В.Новіченко