Справа № 357/8851/23
Провадження № 2-п/357/14/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кошель Б. І. ,

при секретарі Нізовій А. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білій Церкві в залі суду № 6 заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 357/8851/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на дитину, -

В С Т А Н О В И В :

В березні 2024 до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла вказана заява, в якій представник відповідача адвокат Заліський Богдан Сергійович просить суд поновити строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення, скасувати заочне рішення суду від 29.11.2023 року та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування заяви представник відповідача вказав, що 29 листопада 2023 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області ухвалено заочне рішення по справі №357/8851/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання сина ОСОБА_3 , 2013 року народження. Про наявність даного рішення ОСОБА_1 дізнався лише 29 лютого 2024 року, коли його викликали до Рокитнянського відділу державної виконавчої служби, де повідомили про наявність виконавчого провадження по стягненню з нього аліментів на утримання сина. Про наявність такого рішення суду йому раніше відомо не було, він знав, що в суді перебуває позовна заява, але останнього разу, коли відбувалося судове засідання, а саме 29.11.2023 року він знаходився на стаціонарному лікуванні, тому подавав заяву про відкладення засідання та чекав на наступну повістку. Як наслідок, за таких обставин відповідач ОСОБА_1 , будучи впевненим в тому, що цивільний позов відносно нього по аліментах ще не був розглянутий, у день проведення засідання він перебував на стаціонарному лікуванні у зв`язку з гіпертонічним кризом, тому був позбавлений можливості надати особисті пояснення суду, які можуть вплинути на результат розгляду справи. Як наслідок вважав би за можливе визнати причини неприбуття в судове засідання ОСОБА_1 поважними. Представник зазначає, що повне задоволення позовних вимог позивача, а саме стягнення 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) відповідача, враховуючи стан здоров`я відповідача, є явно зависокою. Відповідач не проти допомагати своїй дитині, але вважає, що 1/6 частини доходу (заробітку) буде достатньо. Тому відповідач вважає за можливе переглянути заочне рішення суду, яким задовольнити стягнення аліментів у розмірі 1/6 замість 1/4.

Ухвалою судді від 26 березня 2024 року поновлено ОСОБА_1 строк для звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення. Прийнято заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 357/8851/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на дитину, до розгляду та призначено судовий розгляд заяви на 08 квітня 2024 року о 09 год. 00 хв.

Учасники процесу в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Від представника відповідача адвоката Заліського Б.С. на електронну адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні.

Сам відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Позивач надала суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити у її відсутності, проти задоволення заяви заперечує, оскільки вважає вимоги відповідача не обгрунтуваними та безпідставними.

Суд визнав можливим розглянути заяву про перегляд заочного рішення без участі учасників справи, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви (ст. 287 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Проаналізувавши обставини даної справи та заяви про перегляд рішення в справі, суд дійшов до висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення, з наступних підстав.

Судом встановлено, що 24 липня 2023 року ОСОБА_2 звернулась до суду із позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення аліментів

Ухвалою суду від 25 серпня 2023 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін, призначено судове засідання на 09:00 год 25 жовтня 2023 року.

25 жовтня 2023 року судове засідання було відкладено, у зв`язку з неявкою сторін та клопотанням представника відповідача про відкладення, до 09:00 год. 29 листопада 2023 року.

Відповідач, який був належним чином повідомлений про відкриття провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с.24), своїм правом подати відзив на позовну заяву, у встановлений судом строк, не скористався, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про місце та час розгляду справи був повідомлений належним чином.

Судом 28.11.2023 року отримано клопотання за підписом представника відповідача адвоката Заліського Б.С., в якому останній просив відкласти розгляд справи у зв`язку з зайнятістю в іншому процесі.

В судовому засіданні в задоволенні клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи було відмовлено, оскільки представником відповідача вдруге було заявлено клопотання про відкладення та суд розцінює як умисне намагання затагування розгляду справи з боку сторони відповідача.

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29.11.2023 року у даній цивільній справі позов було задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 24.07.2023 року і до досягнення дитиною повноліття.

Статтею 280 ЦПК України визначені умови проведення заочного розгляду справи.

Так, відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно з частин 1, 2, 3 статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З аналізу вказаної норми вбачається, що підстави для скасування заочного рішення мають бути у сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, під час розгляду даної справи (провадження) судом перевірені доводи заявника щодо незгоди з заочним рішенням, однак дані обставини не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки останній не надав доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, що прямо передбачено частиною 1 статті 288 ЦПК України, при цьому відповідач та представник були обізнані про наявність цієї справи в провадженні суду та про судові засідання призначені на 25.10.2023 року та 29.11.2023 року, однак відповідач не повідомив суд про причини неявки в судове засідання.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Отже, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Підсумовуючи викладене, слід зазначити, що під час розгляду справи, так і на час перегляду заочного рішення, судом надано оцінку обставинам справи та наявним у ній доказам, тому суд дійшов висновку про відповідність заочного рішення суду принципу остаточного у розумінні практики ЄСПЛ, а також його узгодження з нормами національного законодавства, враховано відсутність доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи як станом на дату прийняття рішення, так і на час його перегляду.

Щодо посилань заявника, що 29.11.2023 року він знаходився на стаціонарному лікуванні, тому подавав заяву про відкладення засідання та чекав на наступну повістку, суд вважає за необхідне зазначити, що в матеріалах справи відсутня заява відповідача про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням його на лікуванні, та оскільки ОСОБА_1 не повідомив суд про причини неявки в судове засідання призначене на 29.11.2023 року, суд дійшов до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутністю учасників справи, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має зазначити докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю, тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Так, відповідачем при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні спірного заочного рішення від 29.11.2023 року.

З урахуванням того, що заявником не надано жодних нових доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи і вплинули б на рішення суду, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для задоволення заяви.

У зв`язку з наведеним, суд не вбачає посилань відповідача на будь-які докази, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті, а тому в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для скасування заочного рішення суду, тому заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст. 12, 13, 81, 260, 284-288, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 357/8851/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на дитину - залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя Б. І. Кошель