Номер провадження по справі 2/387/227/24
УХВАЛА

08 квітня 2024 року смт Добровеличківка

Суддя Добровеличківського районного суду Кіровоградської області Майстер І. П.

розглянувши позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з онуком та визначення способу участі у вихованні малолітнього онука шляхом встановлення систематичних побачень ,-

В С Т А Н О В И В :

Представника позивача ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з онуком та визначення способу участі у вихованні малолітнього онука ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 шляхом встановлення систематичних побачень.

Позовна заява повинна бути подана відповідно до ст. 159 СК України та відповідати вимогам ст. 175,177 ЦПК України.

Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Статтею 263 СК України передбачено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (ч. 1, 2 ст. 159 СК України).

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Тобто, позовна заява не містить викладу обставин якими обґрунтовується існування реального спору між батьками щодо участі у вихованні та вільного спілкування з дитиною, а також доказів, які обґрунтовують наявність такого спору, чи інших відомостей, які б свідчили про те, що батьки не дійшли згоди щодо участі у вихованні та вільного спілкування з дитиною батьком, який проживає окремо від неї.

Необхідно зазначити, що зазначені в ухвалі суду недоліки поданої заяви не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Необхідно роз`яснити, що правовий висновок щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при розгляді судом спорів цієї категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору міститься у постанові Верховного Суду від 17.01.2019 у справі № 638/18531/16-ц.

Отже, сторона позивача не вказала, що вона попередньо зверталася до органу опіки та піклування та чи було прийнято будь-яке рішення (п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України) та за наявності необхідно надати його копію засвідчену належним чином (ч. 5 ст. 177 ЦПК України), а потім обов`язковою вказати орган опіки та піклування в якості третьої особи у позовній заяві.

Крім того відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", за подання позовної заяви, що має одночасно дві немайнові вимоги, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношені до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу; ставка судового збору за подання позовної заяви про розірвання шлюбу становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про державний бюджет України 2023 року" установити з 1 січня 2023 році прожитковий мінімум працездатних осіб - 2684,00 гривень.

Отже 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1073,60 грн.

З матеріалів справи з`ясовано, що позивач надала квитанцію від 09.11.2023 про сплату судового збору за одну позовну вимогу немайнового характеру у розмірі 1073,60 гривень, водночас зі змісту позову заявлено 2 позовні вимоги.

Отже, позивачці за подання даного позову необхідно доплатити судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру у розмірі 1073,60 гривень.

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких підстав, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачці строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з онуком та визначення способу участі у вихованні малолітнього онука шляхом встановлення систематичних побачень - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду після усунення умов, що були підставою для повернення заяви.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області І. П. Майстер