Справа № 350/623/24
Номер провадження 2/350/274/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2024 року селище Рожнятів

Суддя Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області Сокирко Л.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Рожнятівської селищної ради Івано-Франківської області про про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и л а:

Позивачка ОСОБА_1 11 квітня 2024 року звернулась до суду з позовом до Рожнятівської селищної ради Івано-Франківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та згідно позовних вимог просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 (бабусі), терміном на 3 місяці з часу набранння рішенням суду законної сили.

Ознайомившись з позовною заявою та долученими до неї матеріалами, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України.

Так, відповідно до частини шостої статті 175 Цивільного процессуального кодексу України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, судом слід перевіряти наявність у матеріалах обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звертаючись до суду з позовом, позивачка взагалі не вказала причини пропуску нею строку для прийняття спадщини та не зазначила доказів, що підтверджують обставини, а саме поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

У позовній заяві позивачка зазначила : «Я відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України є спадкоємцем по закону першої черги. Крім мене, спадкоємцями по закону першої черги є…(родич. Відповідач по справі), який, як мені відомо, на спадкове майно не претендує».

Із тексту позовоної заяви слідує, що ОСОБА_2 (спадакодавець) є бабусею позивачки.

Відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Таким чином, позивачка не належить до першої черги спадкоємців за законом, а отже позовна заява не містить даних щодо коло спадкоємців першої черги та відповідно їх не залучено до участі у справі в якості відповідачів (якщо такі є).

Окрім того, у відповідності до частини другої статті 95 Цивільного процесуального одексу України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Однак долучені до матеріалів заяви копії доказів не засвідчені належним чином.

Відповідно до частини першої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодекску, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачці строку для усунення зазначених в цій ухвалі недоліків, а саме долучення до заяви доказів неможливості усунення помилки допущенї у правовстановлюючому документі органом, який його видав та належним чином засвідчених письмових доказів.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 318 Цивільного процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Рожнятівської селищної ради Івано-Франківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Сокирко Л.М.