УХВАЛА

11 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 759/1244/23

провадження № 61-16324св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,

розглянув при попередньому розгляді справи у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чорногуз Ольга Валеріївна про визнання договору позики та іпотеки недійсним, скасування арешту на нерухоме майно, за касаційними скаргами ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року у складі колегії суддів: Гаращенка Д. Р., Сушко Л. П., Олійника В. І.,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , у якому просив: визнати недійсним договір позики, укладений 04 серпня 2022 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чорногуз О. В.; визнати недійсним договір іпотеки, укладений 04 серпня 2022 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чорногуз О. В.; скасувати арешт на нерухоме майно будинок та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 за договором іпотеки від 04 серпня 2022 року здійснений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чорногуз О. В., за номером 9123875 Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно та земельної ділянки кадастрового номеру 32231868:04:014:0001; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу у розмірі 19 400 грн та стягнути судовий збір.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 16 травня 2023 року у задоволенні позову було відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав на нього апеляційну скаргу.

Постановою Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року апеляційну скаргу задоволено частково.

Рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 21 квітня 2023 року скасовано в частині відмови у задоволенні позовних вимог про визнання недійсним договору іпотеки та ухвалено в цій частині нове судове рішення.

Визнано недійсним договір іпотеки, укладений 04 серпня 2022 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чорногуз О. В.

В іншій частині судове рішення залишено без змін.

14 листопада 2023 року ОСОБА_3 через засоби поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року в частині задоволеної позовної вимоги, направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

14 листопада 2023 року ОСОБА_2 в особі представника - адвоката Позняк О. М. через засоби поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року в частині задоволеної позовної вимоги, направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду від 01 грудня 2023 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_3 , витребувано матеріали цивільної справи та зупинено дію оскаржуваного судового рішення.

Ухвалою Верховного Суду від 01 грудня 2023 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2

28 грудня 2023 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чорногуз Ольга Валеріївна про визнання договору позики та іпотеки недійсним, скасування арешту на нерухоме майно, за касаційними скаргами ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року, призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов