ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/4232/23 Провадження № 2/636/623/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

15 квітня 2024 року Чугуївський міський суд Харківської області

у складі: головуючого - судді Гуменного З.І.,

секретаря судового засідання Селевко Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Управління реєстрації місця проживання Департаменту реєстрації Харківської міської ради, Служба у справах дітей по Немишлянському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, про надання дозволу на зняття з реєстрації місця проживання малолітньої дитини та здійснення реєстрації місця проживання дитини без згоди батька, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить надати дозвіл на зняття з реєстрації місця проживання та реєстрацію місця проживання малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , без згоди батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач з відповідачем перебувала у фактичних шлюбних відносинах і у них народився син ОСОБА_4 , після народження якого вони зареєстрували шлюб і разом з дитиною зареєструвались проживати у будинку відповідача у м. Вовчанськ, Харківської області, але після повномасштабного вторгнення вона вимушена була з дитиною виїхати для проживання до м. Харків. При цьому відповідач залишився проживати у м. Вовчанськ, Харківської області, ні нею, ні дитиною не цікавиться, тому вона вимушена була розірвати з ним шлюб та стягнути з нього аліменти на утримання дитини. На даний час позивач придбала у м. Харків квартиру і має намір зареєструвати цій квартирі дитину, але їй відмовили через відсутність згоди батька, тому вона вимушена звернутися до суду.

Сторони у судове засідання не з`явилися. Позивачем подана заява про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечувала. Представник Служба у справах дітей по Немишлянському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради надала заяву про розгляд справи без участі представника, в якій просила ухвалити рішення на розсуд суду. Представник Управління реєстрації місця проживання Департаменту реєстрації Харківської міської ради про дату судового засідання повідомлений своєчасно та належним чином.

Відповідач у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про дату та час розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, шляхом направлення судових повісток, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення, які знаходяться в матеріалах справи. Також, відповідач викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Враховуючи, що відповідно до положень ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, а також те, що позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, а відповідач відзив не подав, наявні всі умови, встановлені ст. 280 ЦПК України, які необхідні для ухвалення заочного рішення.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Згідно ст. ст. 13, 81 ЦПК України, суд розглядає справу не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін чи інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і докази подаються сторонами і іншими особами, які беруть участь у справі.

Суд, дослідивши наявні докази у матеріалах справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

З свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 вбачається, що ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , в свідоцтві його батьками вказані: мати ОСОБА_5 , батько ОСОБА_2 . Згідно наданої копії Свідоцтва про шлюб Серія НОМЕР_2 , після реєстрації шлюбу ОСОБА_5 з ОСОБА_2 , присвоєні прізвища дружині ОСОБА_6 , чоловіку ОСОБА_6 .

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі з 04.09.2018, який розірвано заочним рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 30.03.2023.

Згідно наданої копії Договору купівлі-продажу квартири від 29.06.2023, ОСОБА_1 придбала квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 28.07.2023 звернулась до Управління реєстрації місця проживання Департаменту реєстрації Харківської міської ради з питання реєстрації себе та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у своїй квартирі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . 31.07.2023 їй було відмовлено, оскільки не в повному обсязі надані документи, а саме: відсутня письмова згода другого батька та не подано передбачених законодавством необхідних документів або інформації, а саме: за адресою, яка зазначена у заяві, залишаються зареєстрованими малолітні діти.

Проаналізувавши спірні правовідносини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 242 ЦК України, батьки є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей.

Частиною 1 ст. 160 СК України, визначено, що місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків.

Відповідно до ч. 1 ст. 33 Конституції України, кожному, хто на законних підставах перебуває на території України, гарантується свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію України, за винятком обмежень, які встановлюються законом.

Реєстрація місця проживання і зняття з місця реєстрації особи за заявою законного представника здійснюється за згодою інших законних представників.

Згідно з п.16. Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого постановою КМУ від 07.02.2022 № 265, місце проживання дитини віком до 14 років може бути задекларовано за адресою місця проживання одного з батьків або інших законних представників, зокрема одночасно із зняттям з попереднього задекларованого/зареєстрованого місця проживання, за декларацією, поданою одним з її батьків або інших законних представників за згодою іншого з батьків або законних представників дитини.

Згідно п. 17 цього Порядку, згода іншого з батьків або законних представників дитини підтверджується електронним підписом, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису. У разі ненадання одним із батьків згоди відповідно до вимог цього пункту реєстрація місця проживання дитини, яка не досягла 14 років, здійснюється відповідно до пункту 33 цього Порядку.

Згідно п. 33 цього ж Порядку, подання заяви про реєстрацію місця проживання (перебування) особи віком до 14 років здійснюється одним з її батьків або інших законних представників за згодою іншого з батьків або законних представників (крім випадків, коли місце проживання дитини визначено відповідним рішенням суду або рішенням органу опіки та піклування). Згода батьків або інших законних представників може бути надана у присутності особи, яка приймає заяву про реєстрацію місця проживання, або засвідчена нотаріально в установленому законодавством порядку.

Суд бере до уваги, що згідно вимог ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюються на засадах змагальності сторін і кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень та вважає, що представником позивача було доведено, що реєстрація дитини за місцем проживання матері відповідає законним інтересам дитини.

Суд враховує, що відсутність реєстрації місця проживання дитини створює перешкоди в реалізації конституційних прав останньої, натомість, батьки дитини не можуть дійти згоди щодо реєстрації місця проживання дитини, крім того, відповідачем не заперечуються позовні вимоги, а тому на наявні підстави для задоволення позову.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 3, 4, 10, 133, 141, 259, 263, 265, 268, 272, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Управління реєстрації місця проживання Департаменту реєстрації Харківської міської ради, Служба у справах дітей по Немишлянському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, про надання дозволу на зняття з реєстрації місця проживання малолітньої дитини та здійснення реєстрації місця проживання дитини без згоди батька задовольнити.

Надати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , дозвіл на реєстрацію місця проживання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , без письмової згоди батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , судовий збір 1073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Суддя

+