Справа № 296/2494/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"09" квітня 2024 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Маслак В.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист, честі, гідності та ділової репутації,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою, відповідно до змісту якої просить:

- визнати недостовірною та такою, що порушує права ОСОБА_1 на повагу до його гідності, честі та недоторканності ділової репутації, інформацію, розповсюджену ОСОБА_2 у соціальній мережі "Фейсбук" про те, що нібито у відпустці (серпень) 2020 року позивач разом з коханкою в присутності 12-річного сина приймав ванну. Окрім цього, нібито з боку ОСОБА_1 було нанесено тілесні ушкодження останній.

- зобов`язати ОСОБА_2 спростувати поширену відносно ОСОБА_1 недостовірну інформацію, шляхом озвучення відповідачем в засобах масової інформації та соціальній мережі "Фейсбук" наступного тексту спростування: «мною, ОСОБА_2 , було розповсюджено недостовірні та неправдиві відомості відносно ОСОБА_1 , а саме те, що ОСОБА_1 перебуваючи у відпустці (серпень) 2020 року разом з коханкою в присутності 12-річного сина приймав ванну. Крім того, ОСОБА_1 було нанесено тілесні ушкодження останній.»

- стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду за розповсюдження недостовірної інформації в розмірі 15000,00 грн.

Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність вимогам статей 175-177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам нормам Кодексу з наступних підстав.

Згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем на виконання вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви долучено платіжне доручення 0.0..1 від 11.03.2024р. на суму 1211,20 грн.

Суд звертає увагу, що додане до позовної заяви платіжне доручення не є доказом оплати судового збору у цій справі, оскільки згідно відомостей з автоматизованої системи документообігу суду КП "Д-3" та виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України, судовий збір за вказаним платіжним документом був сплачений в іншій цивільній справі №296/2431/24.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (в редакції, чинній на момент звернення до суду, далі - Закон №3674-VI).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" від з 01 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028,00 гривні.

Відповідно до п.п. 5 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру в категорії справ про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,00 грн.).

Згідно п. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про відшкодування моральної шкоди у категорії справ про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, розмір судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 3 ст. 23 Цивільного кодексу України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб.

Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру.

Тому позовна вимога про відшкодування моральної шкоди грошима або майном є майновою.

Позивачем у позовній заяві зазначено 2 вимоги немайнового характеру (визнання недостовірною інформацію та зобов`язання ОСОБА_2 спростувати поширену інформацію) та 1 вимогу майнового характеру про відшкодування моральної шкоди в сумі 15000,00 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, позивачу необхідно визначитись з розміром судового збору з урахуванням приписів Закону України «Про судовий збір».

Згідно частин 4, 5 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Копії письмових доказів мають бути засвідчені відповідно до вимог п. 5.27 Національного стандарту України «Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2003», затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії. Засвідчуватись повинна кожна сторінка документа з відтиском печатки підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи.

Проте, долучені до позовної заяви копії документів не засвідчені позивачем належним чином у повному обсязі.

Приписами ч.5 ст.177 ЦПК України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3 разом з позовом долучає копії скринштів з інтернет-мереж.

Однак, з вищезазначених скриншотів неможливо встановити осіб між яким здійсновалось листування та час такого листування. Крім того, обгрунтування того, яке відношення зазначені докази мають до предмету позову відсутнє.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі якщо недоліки заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. П. Маслак