УХВАЛА

15 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 639/2634/20

провадження № 61-4531ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сердюка В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення порядку користування житловим будинком, усунення перешкод у користуванні будинком

та вселення та за зустрічним позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2 , третя особа - державний нотаріус Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Теленкова Ірина Вікторівна, про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

25 березня 2024 року ОСОБА_1 , засобами поштового зв`язку, звернувся

до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Харківського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року у цій справі.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки вона подана з пропуском строку на касаційне оскарження.

ОСОБА_1 до касаційної скарги додав клопотання про поновлення строку

на касаційне оскарження, яке мотивовано тим, що копію оскаржуваної постанови Харківського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року він отримав засобами поштового зв`язку 08 березня 2024 року.

Відповідно до частини другої статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

У порушення зазначеного заявником не надано доказів на підтвердження дати отримання копії оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції,

що унеможливлює вирішення судом питання щодо поновлення строку на касаційне оскарження.

За відсутності матеріалів справи Верховний Суд позбавлений можливості перевірити викладені обставини щодо дати отримання копії постанови Харківського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року.

Тож, ОСОБА_1 необхідно надати суду докази на підтвердження дати отримання копії оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції. Такими доказами можуть бути довідка із суду, поштового відділення зв`язку, копії матеріалів справи тощо.

Відповідно до вимог частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. Водночас, протягом десяти днів з дня вручення ухвали

про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави

для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк

або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Крім того, відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України

до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявником сплачено судовий збір у меншому розмірі, ніж встановлено Законом України

«Про судовий збір».

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України

від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності

01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

З прохальної частини касаційної скарги вбачається, що заявник просить скасувати постанову Харківського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року і залишити

в силі рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 08 серпня 2023 року.

За результатами апеляційного перегляду рішення Жовтневого районного суду

м. Харкова від 08 серпня 2023 року Харківський апеляційний суд своєю постановою зазначене рішення скасував та постановив нове.

Позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнив.

Визначив порядок користування будинком.

Усунув перешкоди ОСОБА_2 у користуванні належній їй частині будинку шляхом вселення у кімнати літ. 1-6 пл. 17,7 кв. м, літ. 1-7 пл. 8,2 кв. м. будинку

АДРЕСА_1 та зобов`язав ОСОБА_1 передати ОСОБА_2 ключі від будинку.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 задовольнив частково.

Виключив із свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого

ОСОБА_2 06 липня 2019 року державним нотаріусом Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Теленковою І. В. за реєстровим

№ 1-49 у спадковій справі № 204/2019, дані щодо визнання за спадкоємицею права власності на господарські будівлі та споруди, які на даний час є самочинними,

а саме: вбиральню літ. «О», навіс літ. «М».

За постановою апеляційний суд задовільнив три вимоги немайнового характеру

за первісним позовом та одну вимогу немайнового характеру за зустрічним позовом.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру,

яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Зважаючи на те, що як первісну позовну заяву, так і зустрічну позовну заяву подано у 2020 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня 20201 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня

2020 року становив 2 102 грн.

Враховуючи викладене, заявник за подання касаційної скарги має сплатити

6 726,40 грн (2 102 * 0,4 * 3) * 200 %) - за первісним позовом та (2 102 * 0,4) *

200 %) - за зустрічним позовом) судового збору.

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору

в розмірі 1 681,60 грн.

За таких обставин заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі

5 044,80 грн (6 726,40 - 1 681,60).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК

у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку

і розмірі.

Отже, заявнику необхідно надіслати на адресу суду докази на підтвердження дати отримання копії оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції та докази доплати судового збору за подачу касаційної скарги в розмірі 5 044,80 грн.

Таким чином, касаційна скарга не може бути прийнята судом до розгляду, оскільки скаржником не виконані в повній мірі вимоги статті 392 ЦПК України щодо оформлення касаційної скарги.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали будуть застосовані наслідки, передбачені частиною третьою статті 393 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Сердюк