Справа № 953/2858/24
2/953/2188/24
УХВАЛа

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" квітня 2024 р. Суддя Київського районного суду м.Харкова Колесник С.А., при прийнятті позовної заяви (справа №953/2858/24, провадження 2/953/2188/24) ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Карточка плюс» про витребування житлового будинку, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Годунова В.С., звернувся до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ТОВ «ФК «Карточка плюс», в якому просить витребувати від ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 житловий будинок, з надвірними будівлями, який розташований за адресою АДРЕСА_1 .

Вказана заява надійшла до суду в електронній формі та містить зазначення про те, що документ був сформований в системі «Електронний суд» 09.04.2024.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.04.2024, справу передано для розгляду судді Колесник С.А.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд прийшов до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, крім іншого, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, всупереч вказаним вимогам позивачем у позовній заяві не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України відповідача ОСОБА_2 , відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти відповідачів, а також про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» №20 від 22 грудня 1995 року, вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» на підтвердження оцінки майна складається звіт про оцінку майна (акт оцінки майна).

При відсутності достовірних даних про ціну нерухомого майна, станом на час розгляду справи, позивачем щонайменше необхідно надати докази щодо ціни на майно (витяги з веб сайтів продажу аналогічного нерухомого майна тощо).

Отже, позивачу необхідно зазначити ціну позову та для визначення правильної ціни позову надати докази на підтвердження вартості житлового будинку, з надвірними будівлями, який розташований за адресою АДРЕСА_1 (грошова оцінка тощо) на момент звернення з позовом до суду, на підставі яких можливо буде визначити ціну позову та правильно розрахувати суму судового збору, що підлягає сплаті.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст. 9 Закону «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно вимог Закону України «Про судовий збір» позивач повинен оплатити судовий збір за подання усіх позовних вимог, як немайнового характеру кожної вимоги, так і майнового.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Розмір ставок судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2024 рік складає 3 028 грн.

Також, суд зазначає, що ч. 3 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Однак, до позовної заяви, всупереч вимогам ч.4 ст.177 ЦПК України, позивачем не додано квитанцію про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд зауважує, що у зв`язку з тим, що у позовній заяві відсутності відомості щодо ціни позову, у суду відсутня можливість зазначити розмір судового збору, який підлягає сплаті.

Згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Однак, всупереч ч.1 ст. 177 ЦПК України позивачем не надано доказів направлення позовної заяви з додатками іншим учасникам справи.

У відповідності до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Годунова В.С., відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме:

- надати до суду позовної заяви у новій редакції, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України відповідача ОСОБА_2 , відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти відповідачів, а також про наявність або відсутність електронного кабінету сторін

- вказати ціну позову, та для визначення правильної ціни позову надати докази на підтвердження вартості житлового будинку, з надвірними будівлями, який розташований за адресою АДРЕСА_1 (грошова оцінка тощо) на момент звернення з позовом до суду;

- надати до суду оригіналу квитанції про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- надати докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів (позовної заяви з доданими до неї документами).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Карточка плюс» про витребування житлового будинку - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Колесник С.А.