Справа № 754/4995/24
У Х В А Л А

Іменем України

12 квітня 2024 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про стягнення неустойки (пені) за прострочку сплати аліментів та позбавлення батьківських прав, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка в особі свого представника - адвоката Самойленка А.В. звернулася до суду із вищевказаною позовною заявою в якій просить суд стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів за період з жовтня 2021 року по жовтень 2023 року (враховуючи часткове погашення), що становить 120 483,87 грн. та позбавити ОСОБА_2 батьківських прав щодо неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 і ч. 2 ст. 188 ЦПК України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги). Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 164 СК України, при задоволенні позову щодо позбавлення батьківських прав суд одночасно приймає рішення про стягнення аліментів на дитину.

У разі якщо мати, батько або інші законні представники дитини відмовляються отримувати аліменти від особи, позбавленої батьківських прав, суд приймає рішення про перерахування аліментів на особистий рахунок дитини у відділенні Державного ощадного банку України та зобов`язує матір, батька або інших законних представників дитини відкрити зазначений особистий рахунок у місячний строк з дня набрання законної сили рішенням суду.

Зі змісту вказаної статті вбачається, що спільному розгляду підлягають вимоги щодо позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів.

Враховуючи, що вимоги позовної заяви про стягнення неустойки (пені) за прострочку сплати аліментів та позбавлення батьківських прав не пов`язані між собою підставою виникнення та поданими доказами, ці позовні вимоги не є основними та похідними одні від одних, тобто, вирішення позовних вимог про стягнення неустойки (пені) за прострочку сплати аліментів не залежить від вирішення позовних вимог про позбавлення батьківських прав і навпаки.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, крім цього, заява повертається у випадках, коли: порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Позивач з власної ініціативи об`єднала позовні вимоги без дотримання правил об`єднання позовних вимог.

За таких обставин, позов підлягає поверненню.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про стягнення неустойки (пені) за прострочку сплати аліментів та позбавлення батьківських прав - повернути позивачці.

Згідно з вимогами ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, а у разі постановлення ухвали поза межами судового засідання або в судовому засідання у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з моменту підписання ухвали суддею (суддями).

Суддя: Т.А.Зотько