БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 361/55/23 провадження № 2/361/592/24
У Х В А Л А

«16» квітня 2024 року м.Бровари Київської області

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Василишин В.О., розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Рубля Олександра Сергійовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду у справі № 361/55/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

У провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває вказана вище цивільна справа.

16 квітня 2024 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Рубля О.С. звернувся до суду з клопотанням про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Перевіривши клопотання, суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 212 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Положеннями частини другої статті 212 ЦПК України встановлено, що учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Як вбачається з клопотання, будь-яких доказів на підтвердження направлення копії даного клопотання іншим учасникам справи останнє не містить. Відомості щодо виконання такої вимоги процесуального закону в тексті клопотання також відсутні.

Відповідно до частини першої та другої статті 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Відповідно до частини першої статті 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України);найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення);перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до частини четвертої статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

З огляду на відсутність доказів направлення даного клопотання іншим учасникам справи вважаю, що останнє підлягає поверненню представнику позивача без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 183, 260 ЦПК України

у х в а л и в:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Рубля Олександра Сергійовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду у справі № 361/55/23 - повернути без розгляду.

Роз`яснити, що повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин