К И Ї В С Ь К И Й А П Е Л Я Ц І Й Н И Й С У Д
У Х В А Л А

27 лютого 2024 року місто Київ

справа № 760/12441/18

апеляційне провадження № 22-з/824/115/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача - Головачова Я.В.,

суддів: Нежури В.А., Невідомої Т.О.,

за участю секретаря судового засідання: Осінчук Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Київської міської прокуратури про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року та ухвалення додаткового судового рішення у справі за позовом Київської міської ради, поданого в її інтересах заступником керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва (Київської місцевої прокуратури № 7) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , про визнання договору недійсним, визнання спадщини відумерлою, витребування майна, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданої представником ОСОБА_4 , на рішення Солом`янського районного суду міста від 11 квітня 2023 року,

в с т а н о в и в :

У травні 2018 року заступник керівника Київської місцевої прокуратури № 7 (Подільської окружної прокуратури м. Києва) в інтересах Київської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , про визнання договору недійсним, визнання спадщини відумерлою та витребування майна.

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 11 квітня 2023 року позов Київської міської ради, поданий в її інтересах заступником керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва (Київської місцевої прокуратури № 7), задоволено. Визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири від 25 вересня 2009 року, укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , посвідчений державним нотаріусом П`ятої Київської державної нотаріально контори Артеменко О.А., зареєстрований в реєстрі за № 1950, щодо квартири АДРЕСА_1 . Визнано відумерлою спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 , а саме: квартиру АДРЕСА_1 та належала померлому на праві власності на підставі договору дарування квартири від 23 вересня 2009 року. Витребувано

від ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 у власність територіальної громади міста Києва - Київської міської ради. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Подільської окружної прокуратури м. Києва судовий збір у розмірі 3 640 грн. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Подільської окружної прокуратури м. Києва судовий збір у розмірі 3 640 грн. 00 коп.

Постановою Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_4 , задоволено частково. Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 11 квітня 2023 року в частині задоволення вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири від 25 вересня 2009 року та в частині розподілу судових витрат скасовано і ухвалено в цій частині нове судове рішення, яким відмовлено у задоволенні позову Київської міської ради, поданого в її інтересах заступником керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва (Київської місцевої прокуратури № 7) до ОСОБА_2 про визнання договору недійсним. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Подільської окружної прокуратури м. Києвасудовий збір в розмірі 3 756 грн. В іншій частині рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 11 квітня 2023 року залишено без змін.

19 грудня 2023 року Київська міська прокуратура подала заяву про ухвалення додаткового рішення та виправлення описки в постанові суду, посилаючись на те, що при поданні позову прокуратурою міста Києва було сплачено судовий збір в сумі 7 280 грн (за вимогу майнового характеру - 3 524 грн та по 1 762 грн за вимоги немайнового характеру), однак змінюючи рішення суду першої інстанції, судом не вирішено питання щодо розподілу судових витрат за вимогу немайнового характеру в розмірі 1 762 грн. Крім того, у резолютивній частині постанови помилково зазначено про стягнення судового збору на користь Подільської окружної прокуратури м. Києва, оскільки платником була прокуратура міста Києва (зараз - Київська міська прокуратура).

Заперечення на заяву до суду не надходили.

Прокурор Київської обласної прокуратури - Корж О.А. в судовому засіданні заяву підтримав і просив задовольнити.

ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечували проти задоволення заяви.

Інші учасники справи в суд апеляційної інстанції не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку учасників справи, колегія суддів дійшла висновку, що підстави для прийняття додаткового судового рішення і виправлення описки відсутні.

Рішення суду повинно бути повним, тобто повинно вирішувати усі позовні вимоги та усі питання, пов`язані із розглядом спору. Способом усунення неповноти рішення суду є ухвалення додаткового рішення.

Так, статтею 270 ЦПК України встановлено порядок ухвалення судом додаткового рішення у цивільній справі, відповідно до якого суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Тобто процесуальним законом визначено вичерпний перелік підстав для ухвалення додаткового рішення, однією з яких є не вирішення питання про судові витрати під час ухвалення судового рішення у справі.

Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено (частини 3, 5 статті 270 ЦПК України).

Як убачається з матеріалів справи, постановою Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 11 квітня 2023 року в частині задоволення вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири від 25 вересня 2009 року та в частині розподілу судових витрат скасовано і ухвалено в цій частині нове судове рішення, яким відмовлено у задоволенні позову Київської міської ради, поданого в її інтересах заступником керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва (Київської місцевої прокуратури № 7) до ОСОБА_2 про визнання договору недійсним. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Подільської окружної прокуратури м. Києва судовий збір в розмірі 3 756 грн. В іншій частині рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 11 квітня 2023 року залишено без змін.

Вказаною постановою вирішено питання щодо розподілу судового збору, а тому підстав для ухвалення додаткового рішення з цього приводу немає.

Твердження Київської міської прокуратури про необхідність стягнення з ОСОБА_1 судового збору за вимогу немайнового характеру про визнання спадщини відмерлою в розмірі 1 762 грн. є помилковими, оскільки остання не є належним відповідачем за вказаною вимогою.

Не підлягає задоволенню і вимога заявника про виправлення описки в резолютивній частині постанови щодо стягнення судового збору на користь Подільської окружної прокуратури м. Києва.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, арифметичні або граматичні помилки (описки), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення або постановив ухвалу. Способом усунення неточності рішення є виправлення описок та явних арифметичних помилок.

Відповідно до частини 1 статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

За змістом частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (частина 1 статті 48 ЦПК України).

З матеріалів справи убачається, що позивачем у даній справі є Київська місцева прокуратура № 7 в інтересах держави в особі Київської міської ради, а тому при частковому задоволенні позову, судовий збір підлягає стягненню саме на користь позивача, а не на користь Київської міської прокуратури (раніше - прокуратура міста Києва), яка є платником судового збору.

Оскільки судом не допущено помилки (описки), підстави для задоволення заяви Київської міської прокуратури відсутні.

Керуючись статтями269, 270 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви Київської міської прокуратури про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року та ухвалення додаткового судового рішення відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання до цього суду касаційної скарги.

Головуючий

Судді: