УХВАЛА

10 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 335/5167/23

провадження № 61-17094ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Запорізького апеляційного суду від 19 грудня 2023 року у справі за позовом концерну «Міські теплові мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2023 року концерн «Міські теплові мережі» (далі - концерн «МТМ») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про солідарне стягнення боргу за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води у розмірі 72 294 грн 98 коп.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя від 16 жовтня 2023 року позов концерн «МТМ» прийнято до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

ОСОБА_1 звернулася до суду з клопотанням про закриття провадження у цій справі, посилаючись на те, що співвідповідач ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 до відкриття провадження у цій справі.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 16 жовтня 2023 року, залишеною без змін постановою Запорізького апеляційного суду від 19 грудня 2023 року, клопотання ОСОБА_1 задоволено частково. Провадження у справі закрито в частині позовних вимог концерну «МТМ» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води. Подальший розгляд цивільної справи ухвалено здійснювати за позовом концерна «МТМ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води.

25 січня 2024 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить поновити строк на касаційне оскарження, скасувати постанову Запорізького апеляційного суду від 19 грудня 2023 року у цій справі.

Клопотання заявника про поновлення строку на касаційне оскарження, мотивовано тим, що оскаржуване судове рішення апеляційної інстанції отримано нею 25 грудня 2023 року та вказала, що докази цьому містяться в матеріалах справи, отже не надавши цьому відповідні докази. Однак заявником додано копію супровідного листа про отримання нею копії судового рішення апеляційної інстанції від 21 грудня 2023 року, що не відноситься до оскаржуваного судового рішення. Крім того, як на причину пропуску строку на касаційне оскарження, заявник посилається на введення на території України воєнного стану.

Ухвалою Верховного Суду від 15 лютого 2024 року визнано наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення визнано неповажними, касаційну скаргу залишено без руху для усунення її недоліків та запропоновано заявнику надати відповідні докази в оригіналах або завірені в установленому порядку їх копії, якими можуть бути, наприклад: поштовий конверт з трек-номером поштового відправлення, довідка із суду щодо дати первинного надіслання (отримання/неотримання) ОСОБА_1 копії судового рішення апеляційного суду, поштового відділення зв`язку тощо, або навести інші підстави та надати до суду разом із відповідними доказами. Зазначено строк виконання ухвали та попереджено про наслідки її невиконання.

На виконання вимог, що зазначені в ухвалі Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15 лютого 2024 року заявник направила до суду заяву про усунення недоліків цієї касаційної скарги разом з копією висновку лікарської комісії медичного закладу щодо необхідності постійного стороннього догляду за особою з інвалідністю від 23 вересня 2021 року № 1808 (такої ж довідки з новою датою суду не надано), однак не надала запитувані судом касаційної інстанції документи.

Як на підставу для поновлення строку на касаційне оскарження заявник повторно посилається, що оскаржуване судове рішення апеляційної інстанції отримано нею 25 грудня 2024 року, про що розписка міститься в матеріалах справи.

Верховний Суд звертає увагу, що за змістом частини сьомої статті 394 ЦПК України за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суддя-доповідач постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі, в якій вирішує питання про витребування матеріалів справи.

Отже до відкриття касаційного провадження у справі у суді касаційної інстанції відсутні матеріали справи.

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Разом з цим, всупереч вимогам статті 81 ЦПК України, заявником не доведено, що зазначені нею обставини пропуску строку на касаційне оскарження постанови Запорізького апеляційного суду від 19 грудня 2023 року, унеможливили подання касаційної скарги у визначений законодавством строк.

Заявник фактично повторно посилається на ті ж самі обставини, на які вже судом була надана правова оцінка, однак не надає суду запитувані докази на підтвердження зазначених обставин пропуску строку в оригіналах або завірені в установленому порядку їх копії, якими можуть бути, як приклад, довідка із суду тощо.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судового рішення, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, у тому числі, спрямовані на своєчасне одержання судових рішень, а також підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

Необхідно підкреслити, що звернення до Верховного Суду з касаційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на касаційне оскарження, то реалізація цього права повинна відбуватися з дотриманням порядку та строків встановлених положеннями процесуального закону. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, Верховний Суд вважає, що заявнику надавався достатній строк для усунення недоліків касаційної скарги.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) визнає легітимними обмеженнями встановленні державами - членів Ради Європи вимоги щодо строків оскарження судових рішень (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року).

У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти підстави для поновлення строків для оскарження, які мають виправдовувати втручання у принцип res judicata. При цьому, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Як вбачається з матеріалів касаційного провадження № 61-17094ск23, що на порушення вимог статті 390 ЦПК України, касаційну скаргу подано 25 січня 2024 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження постанови Запорізького апеляційного суду від 19 грудня 2023 року, яку, відповідно до даних офіційного сайту єдиного державного реєстру судових рішень, надіслано судом 20 грудня 2023 року, оприлюднено 22 грудня 2023 року.

Сам по собі факт запровадження в Україні обмежень, пов`язаних з воєнним станом в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок цього запровадження та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом процесуального строку.

Сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, тобто заявник зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у своїй справі.

Отже, на підтвердження наведених обставин, у разі пропуску процесуального строку на касаційне оскарження, заявник має надати відповідні докази в оригіналах або завірені в установленому порядку їх копії.

Заявником не доведено існування обставин непереборної сили, які у зв`язку з запровадженими в Україні воєнного стану, перешкоджали їй подати касаційну скаргу вчасно.

Верховний Суд зауважує, що після запровадження воєнного стану на території України діяльність судів не зупинялася. Лише на окупованих територіях змінено територіальну підсудність судових справ. Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду працював у штатному режимі.

Зазначені заявником підстави пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення не беруться судом до уваги враховуючи таке.

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 272 ЦПК України за заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Заявником не надано Верховному Суду доказів на підтвердження того, що апеляційним судом було порушено порядок вручення копії судового рішення, передбачений статтею 272 ЦПК України та про обставини, які об`єктивно перешкоджали отримати вказане судове рішення і подати касаційну скаргу у передбачений ЦПК України строк.

Отже Верховний Суд вважає, що відсутні підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, оскільки заявник не надала суду належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску процесуального строку.

Таким чином вимоги ухвали Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15 лютого 2024 рокузаявником не виконано.

Однією із основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункти 8, 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Заявнику надавався достатній строк для усунення недоліків касаційної скарги, однак заявник не скористалася своїми процесуальними правами, не проявила належної обачності у захисті своїх прав.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Заявник не демонструвала готовність брати участь у розгляді цієї справи.

Так, у кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. ЄСПЛ зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення ЄСПЛ у справі «Дія 97» проти України від 21 жовтня 2010 року).

Відтак, касаційна скарга подана до суду після закінчення строків, установлених законодавством й підстави наведені у клопотанні про поновлення строку на оскарження не можна визнати поважними, оскільки вони не свідчать про існування об`єктивних перешкод у своєчасному поданні заявником касаційної скарги й не виправдовують пропуск процесуального строку на її подання.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на оскарження, суд має виходити з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними лише у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження було зумовлено діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції й так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали своєчасному зверненню з такою скаргою.

Водночас особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми й змісту скарги, у тому числі й щодо доведення поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

Відтак, Верховний Суд констатує, що заявником не надано логічного пояснення, які об`єктивні перешкоди заважали вчасно звернутися до суду з касаційною скаргою, скориставшись своїми процесуальними правами.

Указана процесуальна поведінка не демонструє добросовісність використання своїх процесуальних прав і готовність брати участь у справі на всіх етапах її розгляду.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може бути визнано порушенням права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, в аспекті дотримання принципу правової визначеності, який включає принцип остаточності судового рішення.

ЄСПЛ зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії, № 11681/85, § 35).

Отже, оскільки у відведений судом строк, ухвала суду не виконана, що перешкоджає касаційній інстанції вирішити питання про відкриття касаційного провадження, тому касаційна скарга підлягає поверненню заявнику.

Відповідно до частини третьої статті 185, частини другої статті 393 ЦПК України у разі невиконання ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху вона вважається неподаною та повертається.

Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись статтями 185, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Запорізького апеляційного суду від 19 грудня 2023 року вважати неподаною та повернути заявникові.

Копію цієї ухвали разом з доданими до скарги матеріалами надіслати скаржнику. Копію цієї ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Осіян