СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/16603/23

пр. № 2/759/588/24

31 січня 2024 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Журибеда О.М.

за участю секретаря - Істоміної О.Г. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Київ цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в особі законного представника ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , в особі законного представника ОСОБА_1 , ОСОБА_4 в особі законного представника ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , в особі законного представника ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом , -

ВСТАНОВИВ:

31.08.2023 року позивачі зверулись до суду з позовом в якому просять визнати за ними в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності по 1/5 частині квартири АДРЕСА_1 (площею 70 кв.м.).

Обґрунтовуючи підстави звернення до суду, посилаються на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померл ОСОБА_6 . Спадкоємця після його смерті є дружина та діти. Після смерті ОСОБА_6 залишилось спадкове майно, а саме 1/3 частини кварттри АДРЕСА_1 . Також при житті померлий подав заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та після смерті батька - ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після смерті батьків залишилось спадкове майно, а саме по 1/3 частини вищевказаної квартири, яка належала батькам ОСОБА_6 25.08.2023 року державним нотаріусом 12 КДНК була прийнята постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії ОСОБА_1 , та дітям у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів на квартиру, оскільки позивачі позбавлені можливості отримати свідоцтво на спадкове майно, у зв`язку з чим вимушені звернутись з даним позовом до суду.

Ухвалою Святошинського районого суду м. Києва від 01.09.2023 року у справі відкрито провадження за загальними правилами позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Позивач ОСОБА_1 , яка діє також в інтересах дітей ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . ОСОБА_5 в судовому засіданні вимогу позову підтримала, просила задовольнити.

Представник відповідача - Київської міської ради, в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого, просить розгляд справи проводити за відсутністю відповідача та ухвалити рішення згідно чинного законодавства.

В судове засідання представник третьої особи не з`явився, направив пояснення по справі, якими просив розглядати справу за відсутністю представника.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 23).

Позивач ОСОБА_1 є дружиною померлого, а ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 дітьми померлого (а.с. 16, 17, 18, 19, 20).

Отже, позивачі мають право на спадкування майна померлого в першу чергу.

Відповідно до ст.1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

За нормою частини першої статті 1258 Цивільного кодексу України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Зазначені дії, що свідчать про намір спадкоємця прийняти спадщину, повинні бути вчиненні протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. (ст.1270 Цивільного кодексу України)

Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Як підтверджується матеріалами спадкової справи №352/2022 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 , яка заведена Дванадцятою київською державною нотаріальною конторою, 18.05.2022 року ОСОБА_1 звернулась до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_6

25.08.2023 року державним нотаріусом Дванадцятої київської державної нотаріальної контори була прийнята постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії ОСОБА_1 та дітям ОСОБА_1 ,, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів на квартиру.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Відповідно до ст.1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Відповідно до положень частини першої, третьої та п`ятої статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Фактичний вступ в управління або володіння будь-якою частиною спадкового майна розглядається як прийняття всієї спадкової маси.

Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини. Прийняття спадщини - це не обов`язок спадкоємців, а їх право.

Згідно положень статті 1297 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Як передбачено п.4.18 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, який затверджений наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року №296/5, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус вимагає, крім правовстановлюючого документа, витяг з Реєстру прав власності. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Відповідно до ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини.

Аналізуючи зібрані по справі докази у їх сукупності, судом встановлено, що за життя ОСОБА_6 належала на праві власності 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

Окрім цього, з довідки Дванадцятої київської державної нотаріальної контори від 02.01.2023 року №485/02-14 вбачається, що після смерті ОСОБА_7 ,, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 заяву про прийняття спадщини по закону від 21.01.2019 року подав син померлої ОСОБА_6 , заяву про відмову від прийняття спадщини подав чоловік порлої ОСОБА_8 , а також після смерті ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 узаяв упро прийняття спадщини по закону від ІНФОРМАЦІЯ_4 подав син померлого - ОСОБА_6 (а.с. 30).

Згідно інформаційної довідки від 06.02.2023 року КВ АДРЕСА_2 на праві власності зареєстрована по 1/3 частині за: ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Ленінградською райдержадміністрацією м. Києва 10.10.1997 року, зареєстрованого в Бюро 30.10.1997, за реєстровим №4545 (а.с. 28).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає доведеним той факт, що відповідно до вимог закону позивачі належним чином прийняли спадщину після померлого ОСОБА_6 , однак, у зв`язку з відсутністю у спадкоємців правовстановлюючих документів на спадкове майно не можеуть оформити на це майно право власності, що унеможливлює в повній мірі володіти та користуватись ним, а також виходячи з положень п. 9, ч. 1 ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень», за яким державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі, зокрема, судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості, тому у сукупності встановлених обставин є підстави для задоволення позовних вимог.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтереси юридичних осіб, інтересів держави. ( ст.2 Цивільного процесуального кодексу України)

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.. (ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України)

Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в особі законного представника ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , в особі законного представника ОСОБА_1 , ОСОБА_4 в особі законного представника ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , в особі законного представника ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 76-81, 89, 263-265, ч. 2 ст. 247, Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в особі законного представника ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , в особі законного представника ОСОБА_1 , ОСОБА_4 в особі законного представника ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , в особі законного представника ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 право власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 (площею 70 кв.м.).

Визнати за ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 право власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 (площею 70 кв.м.).

Визнати за ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 право власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 (площею 70 кв.м.).

Визнати за ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_5 , ІНФОРМАЦІЯ_9 ) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 право власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 (площею 70 кв.м.).

Визнати за ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_6 , ІНФОРМАЦІЯ_10 ) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 право власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 (площею 70 кв.м.).

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи якому рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.М. Журибеда