Справа № 645/379/24
Провадження № 2-о/645/37/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Федорової О.В.,

присяжних - Шелестюк Ю.В., Бисової С.М.

за участю секретаря судового засідання - Федоровської Д.І.,

заявника - ОСОБА_1 ,

особи, щодо якої розглядається заява - ОСОБА_2

представника особи, стосовно якого розглядається заява - ОСОБА_3 ,

представника заінтересованої особи - Щегельської Н.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1 ,

заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Харківської міської ради

про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, -

в с т а н о в и в:

Заявник - ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, заінтересована особа: Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Харківської міської ради, в якій просив суд:

- визнати недієздатним ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Костопіль Рівненської області, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ;

- встановити опіку над ОСОБА_2 за поданням опікунської ради Адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради;

- призначити опікуном ОСОБА_2 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Представник заінтересованої особи - Органу опіки та піклування Виконавчого комітету Харківської міської ради Щегельська Н.П. звернулася до суду з клопотанням про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду, обґрунтовуючи її тим, що заявник ОСОБА_4 , який є чоловіком племінниці ОСОБА_2 , звернувся до суду із заявою про призначення опікуна та встановлення опіки, не маючи такого права, згідно вимог ст. 296 ЦПК України. Крім того, представник зазначила, що є достеменні відомості у ОСОБА_2 є рідні батьки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , які зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 та фактично мешкають із особою, відносно якої вирішується питання про визнання її недієздатною, які мають право подати заяву у зазначеній категорії справ (Акт обстеження житлово-побутових умов проживання від 16.01.2024 року, складений спеціалістами Управління соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради).

Заявник заперечував проти задоволення клопотання представника Органу опіки та піклування Виконавчого комітету Харківської міської ради Щегельської Н.П., посилаючись на те, що він фактично здійснює догляд за ОСОБА_2 , батьки якого є особами похилого віку та не можуть здійснювати повноцінний догляд за ОСОБА_2 .

Представник особи, стосовно якого розглядається заява - адвокат Сметанін Д.В. не заперечував проти задоволення клопотання представника Органу опіки та піклування Виконавчого комітету Харківської міської ради Щегельської Н.П..

Суд, розглянувши вищевказане клопотання, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, вважає необхідним зазначити наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Процесуальною правосуб`єктністю на подання заяви про визнання особи недієздатною наділені не всі родичі такої особи, а лише члени сім`ї, у тому числі близькі родичі (частина третя статті 296 ЦПК України). Близькі родичі це фактично особи, які мають особливі права та обов`язки через тісні стосунки між собою (постанова Верховного Суду 28 лютого 2024 року у справі № 372/3474/21).

Частинами другою - четвертою статті 2 СК України визначено, що Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком. Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та (або) майнові відносини між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому. Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням, в тому числі між чоловіком племінниці та дядьком останньої.

Відповідно до частин другої та четвертої статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Статтею 55 ЦК України визначено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до частини четвертої та п`ятої статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Аналіз чинного цивільного законодавства, яке регулює такі питання та дає можливість стверджувати, що чоловік племінниці особи, щодо якої розглядається вказана заява, не віднесений законом саме до близьких родичів, і такими їх вважати підстав немає.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 3 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші).

Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Доказів того, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають спільне проживання, спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб матеріали заяви не містять. Тому, підстав стверджувати, що вони є членами однієї сім`ї немає.

Крім того, у ОСОБА_2 є рідні батьки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , які зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 та фактично мешкають із особою, відносно якої вирішується питання про визнання її недієздатною, що не заперечувалося заявником в судовому засіданні.

Пунктом 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України встановлено, що заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на те, що ОСОБА_1 не є членом сім`ї або близьким родичем ОСОБА_2 , тому він не має процесуальної дієздатності для звернення до суду із заявою про визнання його недієздатним. Отже, заява про визнання фізичної особи недієздатною підлягає поверненню без розгляду заявнику.

Керуючись ст. 185, 259-261, 294, 296, 353, 354 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Задовольнити клопотання представника заінтересованої особи ОСОБА_7 про повернення заяви без розгляду.

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Харківської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть отримати за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя О.В. Федорова

Присяжні Ю.В. Шелестюк

С.М. Бисова