КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 381/5729/23

провадження № 22-ц/824/10086/2024

11 квітня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Г. М. Кирилюк, вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження в справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 26 лютого 2024 року в складі судді Осаулової Н. А.,

встановив:

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 26 лютого 2024 року вказаний позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором б/н від 28.05.2012 станом на 26.11.2023 у розмірі 32 310,01 грн, що є заборгованістю за тілом кредиту.

Вирішено питання щодо стягнення судових витрат.

25.03.2024 ОСОБА_1 на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 26 лютого 2024 року подала апеляційну скаргу.

05.04.2024 матеріали справи надійшли на адресу суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга містить клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 не в змозі сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги одним платежем чи частково на час подання апеляційної скарги, черех відсутність доходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов: 1) якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз цих норм дає підстави вважати, що сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні докази. Такими доказами можуть бути документи про рівень доходу позивача, документи про заборгованість перед іншими особами, наприклад, за комунальні послуги тощо.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення у справі «Креуз проти Польщі», від 19 червня 2001 року).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26 липня 2005 року).

На підтвердження скрутного майнового становища відповідач долучила довідку з Реєстру кастрованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування форми ОК-7, ОК-5, відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу (перерахованого) податку та військового збору станом на 22.03.2024 за період з 1 кварталу 2023 року по 4 квартал 2023 року та довідку з АТ КБ «Приватбанк» про залишок по рахунку станом на 25.03.2024.

З наданих ОСОБА_1 документів, які остання надала на підтвердження відсутності доходів вбачається, що вони вповні не ілюструють незадовільне (скрутне) майнове становище скаржника.

Такими доказами, що можуть бути довідки про склад сім`ї, наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, докази про наявність чи відсутність рухомого або нерухомого майна та їх обсягу, цінних паперів, можливості розпоряджатися ними, документи про заборгованість перед іншими особами, наприклад, за комунальні послуги тощо.

Без надання належних та достатніх доказів на підтвердження викладених у заяві підстав, суд апеляційної інстанції позбавлений можливості вирішити питання про звільнення позивача від сплати судового збору або зменшення його розміру.

Згідно п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Враховуючи вищевикладене та з урахуванням розміру судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви, за подання апеляційної скарги розмір судового збору становить 4 026, 00 грн. (2 684,00 х 150 %), який підлягає сплаті на рахунок за зазначеними реквізитами.

У зв`язку з цим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для усунення недоліків - надання доказів на підтвердження підстав для звільнення від сплати судового збору або оплати судового збору у розмірі 4 026, 00 грн на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач - ГУК у м. Києві/Соломян. р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), МФО банку - 899998, рахунок отримувача - UA0026010, код класифікації доходів бюджету - 22030101. Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Враховуючи вищезазначене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків, а саме надання документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового зборувідмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 26 лютого 2024 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог цієї ухвали, який не може перевищувати десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач Г. М. Кирилюк