Номер провадження: 22-ц/813/5039/24
Справа № 497/865/23
Головуючий у першій інстанції Раца В. А.
Доповідач Кострицький В. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

10.04.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ: Кострицького В.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2

на рішення Болградського районного суду Одеської області від 06 березня 2024 року

за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за Договором про надання банківських послуг "Monobank", -

встановив:

Рішенням Болградського районного суду Одеської області від 06 березня 2024 року позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за Договором про надання банківських послуг "Monobank" - задоволено частково.

Не погодившись з вказаним рішенням ОСОБА_1 , 02 квітня 2024 року звернулася безпосередньо до суду першої інстанції з апеляційною скаргою, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції (т.2 а.с169).

В мотивувальній частині апеляційної скарги зазначено, що ОСОБА_2 є споживачем в розумінні Закону України «Про захист прав споживачів», а тому відповідач звільняється від сплати судового збору, в тому числі і за подання апеляційної скарги. Також зазначали, що відповідно до ст. 8 ЗУ Про судовий збір якшо у відповідача за певних обставин дійсної неспроможності сплатити судовий збір, підтвердженої належним чином може бути звільненим від сплати судового збору, або його сплата може бути відстрочена чи розстрочена, розмір судового збору може бути зменшеним.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

18 жовтня 2023 року набув чинності Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким змінено редакцію, зокрема, частини шостої статті 14 ЦПК України.

Відповідно до частини шостої статті 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Також, відповідно до пункту 2 частини другої статті 356 ЦПК України, у апеляційній скарзі повинно бути зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, з поданої апеляційної скарги вбачається, що вона підписана представником ОСОБА_2 адвокатом Цоєвою В.В.. В свою чергу, будь-яких відомостей про наявність електронного кабінету у адвоката не надано та не вказано даних, зокрема РНОКПП, які дають змогу перевірити наявність особистого кабінету адвоката в системі Електронний суд.

Також апеляційний суд зазначає, що посилання сторони відповідача на звільнення її від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на підставі ст. 22 ч. 3 Закону України «Про захист прав споживачів`є безпідставним, з огляду на наступне.

В силу вимог ст. 22 ч. 3 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Преамбула Закону України «Про захист прав споживачів» визначає, що Закон регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

Отже, позивач, який звільнений від сплати судового збору при пред`явленні позову, також звільняється від його сплати й при поданні апеляційної чи касаційної скарги якщо спір вирішено по суті.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 березня 2018 року у справі № 761/24881/16-ц зазначила, що статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік пільг щодо сплати судового збору, проте системний і комплексний аналіз зазначеного Закону і статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» дає правові підстави зробити висновок про те, що сама по собі відсутність такої категорії осіб у переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, встановленому статтею 5 Закону України «Про судовий збір», не може безумовно означати те, що споживачі такої пільги не мають, оскільки така пільга встановлена спеціальним законом, який гарантує реалізацію та захист прав споживачів. Велика Палата констатувала, що стаття 5 Закону України «Про судовий збір» не містить вичерпного переліку осіб, яким надано пільги щодо сплати судового збору, як і не містить позиції про те, що пільги надаються лише за пред`явлення позову. Спеціальний закон, звільнивши споживачів від сплати судового збору за подання позову, зазначив, що вони звільняються з метою захисту своїх порушених прав (стаття 22 Закону України «Про захист прав споживачів»). Отже, при прийнятті Закону України «Про судовий збір» законодавець передбачив можливість застосування Закону України «Про захист прав споживачів» при визначенні пільг певних категорій осіб щодо сплати судового збору. Велика Палата Верховного Суду зробила висновок, що порушені права можуть захищатись як у суді першої інстанції (при пред`явленні позову), так і на наступних стадіях цивільного процесу, а саме при апеляційному перегляді.

Отже, Велика Палата Верховного Суду визначила єдиний підхід щодо застосування судами норм матеріального права під час визначення, чи звільнена особа від сплати судового збору за звернення до суду із позовом на підставі Закону України «Про захист прав споживачів», сформулювавши, що виключно позивачі споживачі у таких справах звільняються від справляння судового збору на всіх стадіях судового розгляду.

Крім того, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 вересня 2021 року у справі № 160/15864/20 зазначено, що стаття 22 Закону України «Про захист прав споживачів» підтверджує можливість судового захисту прав споживачів, передбачених законодавством, і встановлює певні особливості судового захисту їх прав, однією з яких є звільнення споживачів від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. У регулюванні сплати судового збору положення зазначеної норми права є спеціальними щодо положень статті 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки остання загалом урегульовує питання звільнення різних суб`єктів звернення до суду від сплати судового збору за різні процесуальні дії (об`єкти сплати судового збору) в судах усіх інстанцій.

Ураховуючи наведене, споживачі звільняються від сплати судового збору на всіх стадіях цивільного процесу у випадку, якщо вони є позивачами і звертаються до суду з позовами про захист прав споживачів.

Зокрема, такої ж позиції дотримується Верховний Суд при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору на підставі ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» за подачу касаційної скарги особами, які не мають процесуального статусу позивача (ухвала від 10 січня 2023 року у справі №344/8736/21).

Отже, споживачі звільняються від сплати судового збору на всіх стадіях цивільного процесу у випадку, якщо вони є позивачами і звертаються до суду із позовами про захист прав споживачів.

В даній справі, позивач Акціонерне товариство «Універсал Банк» звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості про надання банківських полуг.

Отже, ОСОБА_2 не має статусу позивача, є відповідачем по справі, а тому не є особою, яка звільнена від сплати судового збору відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів».

Щодо зазначення підстав для звільнення від сплати судового збору, розстрочення або відстрочення до прийняття судового рішення на підставі ст.8 ЗУ Про судовий збір, апеляційний суд зазначає наступне.

Відповідно до матеріалів апеляційної скарги, по-перше не заявлено в резулятивній частині відповідного клопотання, а також у разі його заявлення воно потребує додатковому обґрунтуванню відповідними доказами, так як матеріали справи так і апеляційної скарги жоднгого доказу в обґрунтування підстав для застосування даної норми закону не можуть бути прийняті судом, через вимогу ст. 8 ЗУ Про судовий збір в частині встановленого строку, щодо річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, та такі відомості станом на 2023 роки могли змінитися, тому для об`єктивного обґрунтування такого клопотання суд роз`яснює скаржнику вимоги встановлені законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті

Відповідно п.1 ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік .

Адвокатом Цоєвою В.В. до Одеського апеляційного суду не надано доказів, що підтверджують тяжкий майновий стан ОСОБА_2 (як то довідка про доходи за попередній рік, які підтверджують, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу, видані пенсійним фондом та фіскальною службою відповідно, або інші докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі) та можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Констатація заявником скрутного матеріального становища без надання доказів на підтвердження цих обставин не може вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, що узгоджується зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої, судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Приймаючи до уваги зазначене, а також конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, суд вважає, що скаржник як сторона у справі має виконувати встановлений законодавством обов`язок сплати судового збору, або надати суду документи на підтвердження свого важкого майнового стану.

У разі сплати судового збору слід звернути увагу на наступне.

Порядок сплати, ставки судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Згідно частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент подачі позову) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

З позовом АТ Універсал Банк звернувся у 2023 році.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2589 гривень .

Так, з матеріалів справи встановлено, що при поданні позовної заяви з урахуванням заявлених майнових вимог, відповідно до Закону (в редакції, чинній на момент подачі позову), сплаті підлягав судовий збір в розмірі 2684 гривень.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час подачі апеляційної скарги) судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Враховуючи, що позовні вимоги банку були задоволені частково то за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції апелянту необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2045,2 гривень ( 1363,65грн. х 150%).

Документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі слід надати Одеському апеляційному суду для приєднання до матеріалів справи у встановлений судом строк. Судовий збір слід перерахувати за наступними банківськими реквізитами або сплатити онлайн на офіційному вебпорталі Судова влада України:

http://court.gov.ua/sud4813/gromadyanam/tax/:

Отримувач коштів: ГУК в Од.обл./Хаджибейськ. р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37607526

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0015757

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідні документи, які підтверджують сплату вказаних коштів, мають бути надані в оригіналі до Одеського апеляційного суду.

Відповідно до ст. 9 ч. 2 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям провадження у справі перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

До апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу щодо постановлення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви (скарги) та надання строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення без руху.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху на підставі ч. 2,3 ст. 357 та ст. 185 ЦПК України, а скаржнику надається строк для усунення вказаних недоліків апеляційної скарги.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 на рішення Болградського районного суду Одеської області від 06 березня 2024 року за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за Договором про надання банківських послуг "Monobank"- залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

У разі невиконання ухвали апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Одеського апеляційного суду В.В. Кострицький