ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1415/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2024 року Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючої судді Шаповалової К.В.

за участі секретаря судового засідання Давидюк В.О.

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду за адресою: м. Київ, вул. О.Кошиця, 5а у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Оболонський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ), про виключення з актового запису відомостей про батьківство,

ВСТАНОВИВ:

02 жовтня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення з актового запису відомостей про батьківство.

В обгрунтування позовної заяви позивач зазначив, що сторони перебували у шлюбі, який було розірвано 26 січня 2016 року. Проте через деякий час сторони знову почали зустрічатися та у червні 2021 року відповідач народила сина - ОСОБА_3 , батьками якого у свідоцтві про народження зазначені позивач та відповідач. Через 2,5 місяці після пологів відповідач повідомила йому, що він не є біологічним батьком дитини. Також подібні сумніви виникли у позивача через те, що у дитини немає ніяких схожих з ним рис. Наразі позивач з відповідачкою не підтримує стосунків, участі у вихованні сина не бере та просить суд постановить рішення, яким виключити відомості про його батьківство з актового запису про народження малолітнього ОСОБА_3 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 жовтня 2023 року цивільну справу № 753/17765/23 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 04 жовтня 2023 року.

Відповідно до витягу з Єдиного державного демографічного реєстру, відповідач ОСОБА_2 значиться зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 11 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання на 22 листопада 2023 року на 10:00 год., та залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Оболонський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ).

06 листопада 2023 року до суду від відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач зазначила, що позовні вимоги визнає в повному обсязі, зазначає, що позивач не є батьком ОСОБА_3 , а є сином іншого чоловіка, разом з тим розгляд справи просить проводити за її відсутності.

13 листопада 2023 року від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору надійшла заява, у якій вони просять проводити розгляд справи за відсутності їхнього представника.

Ухвалою суду від 22 листопада 2023 року відмовлено у прийнятті визнання відповідачем ОСОБА_2 позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виключення з актового запису відомостей про батьківство та продовжено судовий розгляд.

Позивачем у підготовчому засіданні було заявлено клопотання про призначення судової молекулярно - генетичної експертизи у даній цивільній справі, з метою встановлення дійсності того, чи являється позивач біологічним батьком малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 22 листопада 2023 року було призначено судову молекулярно - генетичну експертизу, провадження у справі на час проведення експертизи було зупинено.

11 березня 2024 року від експертної установи на адресу суду надійшов висновок за результатами проведення судової молекулярно - генетичної експертизи № СЕ-19/107-23/12260-БД від 28 лютого 2024 року, з якого вбачається, що ОСОБА_1 не може бути біологічним батьком ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 12 березня 2024 року було поновлено провадження у справі та призначено її до розгляду у підготовче засідання на 03 квітня 2024 року на 10:00 год.

02 квітня 2024 року до суду від відповідачки надійшла заява. у якій вона просила проводити розгляд справи за її відсутності, окрім того, повторно зазначила про те, що позовні вимоги вона визнає та просить виключити позивача із актового запису про народження ОСОБА_3 , оскільки останній дійсно не є сином позивача.

03 квітня 2024 року до суду від позивача надійшла заява, у якій він зазначив, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, та розгляд справи просить проводити за його відсутності.

У судове засідання призначене на 03 квітня 2024 року учасники справи не з`явилися, враховуючи подані ними заяви, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності учасників справи.

Відповідно до частин другої, третьої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про:

1) залишення позовної заяви без розгляду;

2) закриття провадження у справі;

3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи подану повторно після проведення експертизи відповідачем письмову заяву у підготовчому засіданні про визнання позову та не заперечення щодо задоволення позовних вимог, враховуючи те, що визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, суд вважає за можливе прийняти визнання позову відповідачем у справі та, керуючись положеннями частини третьої статті 200, частин п`ятої, шостої статті 206 ЦПК України, ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження.

Суд, дослідивши матеріали справи, пояснення сторін та висновок судового експерта, всебічно, повно, об`єктивно та безсторонньо оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, вважає, що позов підлягає задоволенню, враховуючи таке.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі, який було розірвано 26 січня 2016 року, про що свідчить копія свідоцтва про розірвання шлюбу, актовий запис № 31, яке видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, серія НОМЕР_1 (а.с.16).

Як зазначив позивач у позовній заяві, через певний час після розірвання шлюбу сторони поновили свої стосунки.

ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, актовий запис № 1562, яке видано Оболонським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), серія НОМЕР_2 , відповідно до якого батьками дитини зазначені ОСОБА_1 (позивач) та ОСОБА_2 (відповідач) (а.с.12).

Судом встановлено, що через певний час після народження та реєстрації ОСОБА_3 , відповідачка повідомила позивачу. що він не є біологічним батьком малолітнього ОСОБА_3 . З того часу позивач стосунків з відповідачкою не підтримував, участі у вихованні дитини не приймав, відповідачка разом з сином виїхала з м. Києва до м. Ужгород, де проживає і на цей час.

Порядок визначення походження дитини регулює глава 12 Сімейного кодексу України.

Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї (частина восьма ст. 7 Сімейного кодексу України).

Відповідно до статті 121 Сімейного кодексу України, права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Положеннями статті 125 СК України передбачено визначення походження дитини, батьки якої не перебувають у шлюбі між собою. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: 1) за заявою матері та батька дитини; 3) за рішенням суду.

Згідно статті 136 СК України, у разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Відповідно до п.2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 № 96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за № 55/18793, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, у якому зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Згідно роз`яснень, викладених в п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Відповідно до висновку експерта від 28 лютого 2024 року № СЕ-19/107-23/12260-БД, складеного судовим експертом Закарпатського науково-дослідного Експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справи України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 не може бути біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , матір`ю якого є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 61-79).

Враховуючи викладене вище, з огляду на висновок проведеної судової молекулярно-генетичної експертизи, а також повторне подання відповідачкою, після проведення експертизи, заяви про визнання позову, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 126, 136, 145 Сімейного кодексу України, п.п. 2.13.1 п.п.2.13 Розділу ІІ, Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства Юстиції України від 12 січня 2011 року №96/5, ст.ст. 2, 4, 10, 12, 13, 76-81, 89, 102, 109, 141, 263-265, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Оболонський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ), про виключення з актового запису відомостей про батьківство- задовольнити.

Виключити відомості про ОСОБА_1 , як батька дитини, з актового запису № 1562 від 02 липня 2021 року складеного Оболонським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Повний текст судового рішення складено 10 квітня 2024 року

Суддя К.В.Шаповалова