Дата документу 11.04.2024
Справа № 334/416/24
Провадження № 2/334/942/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про витребування доказів

11 квітня 2024 року місто Запоріжжя

Ленінський районний суд міста Запоріжжя у складі:

головуючого судді Коломаренко К.А.,

при секретарі Цілінко А.С.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Запоріжжі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача - адвокат Нікітіна Тетяна Геннадіївна до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які діють у власних інтересах та в інтересах неповнолітній дітей: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , треті особи: Територіальна громада м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, Районна адміністрація Запорізької міської ради по Дніпровському району, як орган опіки та піклування, ОСОБА_5 ,

про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщення, -

за участі: представника позивача - адвоката Нікітіної Т.Г. (діє на підставі Ордеру серії АР №1017222 від 12.01.2024 р.), представника відповідачів - адвоката Ярошенка О.О. (діє на підставі Ордеру серії АР №1168101 від 18.03.2024 р., Ордеру серії АР №1168102 від 18.03.2024 р.), представника третьої особи - Пасютіної О.В. (діє на підставі Довіреності №17.01/01-27/947 від 28.12.2023 р.), -

встановив:

17 січня 2024 року до Ленінського районного суду м. Запоріжжя надійшла (направлена засобами поштового зв`язку 15.01.2024 року) позовна заява ОСОБА_1 , представник позивача - адвокат Нікітіна Тетяна Геннадіївна до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які діють у власних інтересах та в інтересах неповнолітній дітей: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , треті особи: Територіальна громада м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, Районна адміністрація Запорізької міської ради по Дніпровському району, як орган опіки та піклування, ОСОБА_5 , про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщення, в якій позивач просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням у квартирі АДРЕСА_1 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.01.2024 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Коломаренко К.А.

Судом в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичних осіб - відповідачів у справі.

18.01.2024 року до суду надійшла інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичних осіб - відповідачів у справі.

Ухвалою суду від 18.01.2024 року позовну заяву залишено без руху, визначено строк позивачу для усунення недоліків позовної заяви.

24.01.2024 року на адресу суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 24.01.2024 року відкрито загальне позовне провадження в цивільній справі та призначено підготовче засідання, визначено сторонам строк для подання заяв по суті спору.

В підготовчому засіданні представник позивача - адвокат Нікітіна Т.Г. просила витребувати інформацію про перетин кордону учасниками справи за період з 2021 року по теперішній час. Зазначила, що вказана інформація в повній мірі підтвердить обставини, викладені у позовній заяві.

Представник третьої особи - ОСОБА_6 в підготовчому засіданні зазначила, що з метою недопущення порушення прав малолітніх дітей, необхідно отримати письмовий висновок органу опіки та піклування по суті спору, про що просила суд постановити відповідну ухвалу.

Представник відповідача в підготовчому засіданні не заперечував щодо задоволення заявлених представником позивача та представником третьої особи клопотань.

Інші учасники справи в підготовче засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлені завчасно та належним чином, про що свідчать конверти, які повернулися на адресу суду з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою», довідки про доставку смс.

Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд, в тому числі, вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Дослідивши матеріали справи та заявлені клопотання, суд доходить наступного висновку.

Частиною 1 ст. 189 ЦПК України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є, в тому числі, остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України - доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч.1 ст.77 ЦПК України - належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно ч.4 ст.77 ЦПК України - суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Згідно ч.1 ст.83 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1 , 2 ст.83 ЦПК України - сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Згідно ч.8 ст.83 ЦПК України - докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно ч.1ст.84 ЦПК України - учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно ч.4 ст. 19 Сімейного кодексу України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Крім того, ч. 5 ст. 19 Сімейного кодексу України передбачено, що орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Згідно з вимогами ч.6 ст.56 ЦПК України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть бути залучені судом до участі у справі або брати участь у справі за своєю ініціативою для подання висновків на виконання своїх повноважень. Участь зазначених органів у судовому процесі для подання висновків у справі є обов`язковою у випадках, встановлених законом, або якщо суд визнає це за необхідне.

Відповідно до п.3 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого Постановою КМ України від 24 вересня 2008 р. N 866 (із змінами внесеними Постановою від 15 листопада 2017 року N 877) органами опіки та піклування є районні, районні у мм. Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад, у тому числі об`єднаних територіальних громад (далі - органи опіки та піклування), які провадять діяльність із соціального захисту дітей, які перебувають у складних життєвих обставинах, у тому числі забезпечення їх права на виховання у сім`ї, надання статусу дитини-сироти та дитини, позбавленої батьківського піклування, дитини, яка постраждала внаслідок воєнних дій і збройних конфліктів, влаштування дітей-сиріт і дітей, позбавлених батьківського піклування, встановлення опіки та піклування над дітьми-сиротами та дітьми, позбавленими батьківського піклування, із захисту особистих, майнових і житлових прав дітей.

Органи опіки та піклування провадять свою діяльність, пов`язану із захистом прав дитини, з дотриманням принципу - забезпечення найкращих інтересів дитини.

З огляду на вищенаведені вимоги законодавства, з метою недопущення порушення прав малолітніх дітей, суд приходить до висновку про задоволення клопотання представника третьої особи про витребування від органу опіки та піклування висновок щодо доцільності визнання малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням у квартирі АДРЕСА_1 .

Щодо клопотання представника позивача про витребування інформації про перетин кордону учасниками справи, суд зазначає наступне.

Так, за змістом позовних вимог позивач просить визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , малолітнього ОСОБА_2 , малолітнього ОСОБА_4 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням у квартирі АДРЕСА_1 , у зв`язку з тим, що відповідачі в червні 2021 році виїхали на заробітки до Чехії та не проживають у квартирі з червня 2021 року без поважної причини.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022 року, затвердженого Законом України від 24.02.2022 року № 2102-IX(зі подальшими змінами) з 24 лютого 2022 року по всій території України введено воєнний стан, який в подальшому продовжено.

Відповідно до вимог Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 року №309 Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, м. Запоріжжя віднесено до переліку територій можливих бойових дій.

У зв`язку з тим що наразі в Україні триває воєнний стан через військву агресію російської федерації та м. Запоріжжя віднесено до переліку територій можливих бойових дій, а також зазнає ракетних ударів, багато жінок з дітьми виїхали за межі території України. При цьому, відповідачами по справі є, ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та їх малолітні діти - ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , а тому є необхідність отримати інформацію щодо перетинання відповідачами державного кордону на підтвердження поважності непроживання відповідачів в квартирі АДРЕСА_1 .

Статтею 32 Конституції України визначено, що ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

У Рішенні Конституційного Суду України від 20 січня 2012 року № 2- рп/2012, зокрема, зазначено, що інформацією про особисте та сімейне життя особи (персональними даними) є будь-які відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована, а саме: національність, освіта, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, матеріальний стан, адреса, дата і місце народження, місце проживання та перебування тощо, дані про особисті майнові та немайнові відносини цієї особи з іншими особами, зокрема членами сім`ї, а також відомості про події та явища, що відбувалися або відбуваються у побутовому, інтимному, товариському, професійному, діловому та інших сферах життя особи, за винятком даних стосовно виконання повноважень особою, яка займає посаду, пов`язану зі здійсненням функцій держави або органів місцевого самоврядування. Така інформація про фізичну особу та членів її сім`ї є конфіденційною і може бути поширена тільки за їх згодою, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про захист персональних даних» та статті 11 Закону України «Про інформацію» інформація про фізичну особу (персональні дані) це відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована.

Частинами першою та другою статті 21 Закону України «Про інформацію» передбачено, що інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація. Конфіденційною є інформація про фізичну особу, а також інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом. Відносини, пов`язані з правовим режимом конфіденційної інформації, регулюються законом.

Правові відносини, пов`язані із захистом і обробкою персональних даних регулюються Законом України «Про захист персональних даних», який спрямований на захист основоположних прав і свобод людини і громадянина, зокрема права на невтручання в особисте життя, у зв`язку з обробкою персональних даних.

Відповідно до ст. 14 цього Закону поширення персональних даних передбачає дії щодо передачі відомостей про фізичну особу за згодою суб`єкта персональних даних.

Поширення персональних даних без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи дозволяється у випадках, визначених законом, і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Відповідно до пункту 12 Положення про базу даних «Відомості про осіб, які перетнули державний кордон України, в`їхали на тимчасово окуповану територію України або виїхали з такої території» Ідентифікація осіб, (пошук інформації в Базі даних) здійснюється за наявності таких обов`язкових реквізитів: прізвище, власне ім`я особи (для громадян України - українськими літерами та/або латинськими літерами; для іноземців та осіб без громадянства інших держав - тільки латинськими літерами); дата народження (у форматі «дд.мм.рррр»); громадянство особи. Додатково можуть бути застосовані інші наявні реквізити.

З огляду на те, що для повного та всебічного розгляду справи необхідні зазначені у клопотанні про витребування доказів документи, враховуючи, що сторони не заперечували проти витребування інформації, суд вважає за можливим клопотання представника позивача задовольнити.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до вимог статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що клопотання представника позивача та представника третьої особи підлягають задоволенню з наведених вище підстав.

Керуючись ст.ст. 84, 189, 196, 197, 198, 199 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Клопотання представника позивача та представника третьої особи про витребування доказів задовольнити.

Витребувати від Районної адміністрації Запорізької міської ради по Дніпровському району, як органу опіки та піклування /69096, м. Запоріжжя, вул. Бородінська, буд. 1-а/, письмовий висновок щодо доцільності визнання малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням у квартирі АДРЕСА_1 .

Витребувати від Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України /адреса: 01601, Київська область, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 26, E-mail: / інформацію наступного змісту:

- Чи перетинали ОСОБА_2 (громадянин України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ), ОСОБА_3 (громадянка України, ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ), ОСОБА_2 (громадянин України, ІНФОРМАЦІЯ_3 ), ОСОБА_1 (громадянка України, ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_3 ), ОСОБА_4 (громадянин України, ІНФОРМАЦІЯ_4 ) державний кордон України в період з 01.01.2021 року по теперішній час?

- Якщо так, вказати дату перетину кордону, пункти пропуску та пункти контролю перетину через державний кордон, країну слідування, мету візиту у приймаючу країну, зазначену візитером у декларації, серію і номер паспорту, згідно якого перетинали кордон та час повернення на територію України.

Встановити строк для подання витребуваних матеріалів - протягом 5 днів, але не пізніше 13 травня 2024 року.

Оголосити перерву в підготовчому засіданні до 12 години 00 хвилин 13 травня 2024 року.

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Коломаренко К. А.