Справа № 229/2558/24
Провадження № 2/229/1220/2024
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 квітня 2024 р. м. Дружківка Донецької області

Дружківський міський суд Донецької області в особі судді Конопленко О.С., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна між подружжям,

В С Т А Н О В И В:

05 квітня 2024 року ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , місце реєстрації якої: АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , місце реєстрації якої: АДРЕСА_2 , РНОКПП невідомий, ОСОБА_3 , місце реєстрації якої: АДРЕСА_3 , РНОКПП невідомий, ОСОБА_4 , місце реєстрації якого: АДРЕСА_4 , РНОКПП невідомий, в якій просить визнати двокімнатну квартиру АДРЕСА_5 , спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 та розділити спільне майно між подружжям наступним чином: визнати право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_5 за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визнати право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_5 за ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ; судові витрати стягнути з відповідачів.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 квітня 2024 року справу розподілено у провадження судді Дружківського міського суду Донецької області Конопленко О.С.

Одночасно з позовною заявою адвокат Руднєва І.С., яка діє від імені та в інтересах позивача ОСОБА_1 звернулась із заявою про відстрочку сплати судового збору, аргументуючи прохання тим, що єдиними джерелом доходу позивача є мінімальний розмір пенсії та державна соціальна допомога на компенсацію витрат на проживання як ВПО, щомісячний дохід становить до 5 000 грн. Крім того, позивач під час українсько-російської війни втратила сина, якого мобілізовано до лав ЗСУ та який загинув під час виконання бойового завдання. Виплат від держави у зв`язку із загибеллю сина позивач е отримала, порушене право налаштована захищати в судовому порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже відстрочення судового збору є правом суду, а не обов`язком.

Дослідивши заяву про відстрочення судового збору та додані документи, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для задоволення цієї заяви представника позивача з наступних підстав.

Так, позивачем та її представником не надано суду жодних доказів на підтвердження того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, а твердження представника позивача, що в позивача загинув син під час виконання бойового завдання через вторгнення РФ на територію України, взагалі суперечить інформації, викладеній в позовній заяві.

У зв`язку з викладеним, у задоволенні заяви про відстрочення сплати судового збору слід відмовити, а позовна заява відповідно підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків з наступних підстав.

Статтею 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом ЦПК України) встановлено вимоги до позовної заяви.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становить 3028 гривень.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Позивач зазначила у позовній заяві, що ціна позову вказана у розмірі 5 389 (п`ять тисяч триста вісімдесят дев`ять) гривень 50 копійок, так як згідно п.4 договору купівлі-продажу квартири від 26 травня 2005 року квартиру було куплено за 10 779 (десять тисяч сімсот сімдесят дев`ять) гривень 00 копійок, а вона претендує на половину майна.

Згідно ч.2 ст.176 ЦПК України, абз.1 ч.2 ст.6 Закону України «Про судовий збір», якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Суддя звертає увагу на те, що відповідно до наказу Фонду державного майна України від 25 червня 2021 року №1097 введено в експлуатацію єдину базу даних звітів про оцінку з модулем електронного визначення оціночної вартості, сервісом послуги електронного визначення оціночної вартості та автоматичного формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості (https://evaluation.spfu.gov.ua).

Таким чином позивач не позбавлений можливості сформувати електронну довідку про оціночну вартість нерухомого майна на вищевказаному сайті Державного майна України, в тому числі, щоб суд міг стягнути недоплачений або повернути переплачений судовий збір.

Враховуючи викладене, а також те, що позивач не надала суду, відомості щодо оцінки майна, а ціна позову вочевидь не відповідає вартості майна, суд попередньо визначає суму судового збору у розмірі 1500,00 грн.

А тому, позивач повинна сплатити визначений судом судовий збір та надати суду оригінали документів, що підтверджують сплату судового збору або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір необхідно сплатити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів - Донецьке ГУК/Дружківська МТГ/ 22030101

Код отримувача (ЕДРПОУ) 37967785

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Рахунок отримувача UA0005694

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Приклад заповнення графи «Призначення платежу»:

101 _____(код РНОКПП); Судовий збір, за позовом _____(П.І.Б.), Дружківський міський суд Донецької області.

Відповідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статей 19, 24 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом.

Згідно зі статтею 21 Конституції України усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними.

З урахуванням наведеного, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна між подружжям слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків (зазначення у позовній заяві відомостей, передбачених п. 10, ч. 3 ст. 175 ЦПК України, виконання вимог, передбачених ч. 1 ст. 177 ЦПК України, та сплати суми судового збору і надання документів, що підтверджують таку сплату, або надання достатніх доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі).

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_5 про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна між подружжям залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Конопленко