08.04.2024 Єдиний унікальний № 371/112/24 провадження № 2/371/263/24
Миронівський районний суд Київської області
Провадження № 2/371/263/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

08 квітня 2024 року м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Поліщука А.С.,

при секретарі Овчаренко В.С.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітню дитину,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення на неповнолітню дитину та просила суд стягнути з відповідача на його користь аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі частки (25%) всіх видії її доходів, щомісячно, починаючи з дня подання даного позову і до повноліття дитини.

Позивач обґрунтовує свої вимоги тими обставинами, що 09 серпня 2007 року між ним та відповідачем було укладено шлюб, який був зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Миронівського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 93.

Від шлюбу мають сина ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_3 , який проживає з позивачем та перебуває на його утриманні.

23 квітня 2021 року рішенням Миронівського районного суду Київської області був розірваний шлюб між сторонами.

Позивач та син мають постійне місце проживання та реєстрацію у квартирі АДРЕСА_1 , але у зв`язку з тим, що позивач працює в м. Києві, то з 01 серпня 2023 року почав знімати там квартиру у якій вони з сином проживають у двох.

Як вбачається з поштових довідок ф. 20, листи не вручено під час доставки у зв`язку з тим, що адресат відсутній, оскільки ухвала про відкриття спрощеного провадження з додатками відповідачу направлялося двічі. Відповідач не вжила заходів, щодо отримання вищезазначених листів, а також в установлений судом строк письмовий відзив проти позову з посиланням на докази, якими він обґрунтовується, до суду не надала.

Від сторін до суду не надійшли заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ.

Відповідно до п. 4 ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є справи про розірвання шлюбу.

Згідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої сторони про інше.

Частиною 8 ст. 279 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Відповідно до копії паспорту № НОМЕР_1 виданого органом №3237 від 11 лютого 2020 року ОСОБА_1 , є громадянином України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 2-3).

Згідно копії свідоцтва про шлюбу серії НОМЕР_2 , 09 серпня 2007 року зареєстрований шлюб Відділом реєстрації актів цивільного стану Миронівського районного управління юстиції Київської області, актовий запис №93, між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 (а.с. 4).

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , ОСОБА_3 , народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьками якого є ОСОБА_1 та ОСОБА_5 (а.с. 5).

Згідно копії паспорту № НОМЕР_4 виданого органом №3237, ОСОБА_3 , народився ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 6).

Відповідно копії витягу з реєстру територіальної громади ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 7).

Згідно копії довідки виданої Виконавчим комітетом Миронівської міської ради Обухівського району Київської області від 22 вересня 2023 року №02-140/1654, згідно Реєстру території громади, разом з сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Склад сім`ї двоє (а.с. 7).

Відповідно до копії акту обстеження житлових умов про фактичне проживання, перебування на вихованні та утриманні неповнолітнього, депутатом Миронівської міської територіальної громади Київської області Мигитка В.Ф. за участю ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , зареєстрованих у квартирі АДРЕСА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , та їх сусідів з кв. АДРЕСА_2 ОСОБА_8 , проведено комісійне обстеження вищевказаної квартири на предмет проживання та знаходження на вихованні та утриманні у ОСОБА_1 його неповнолітнього сина ОСОБА_3 , а також проживання в цій квартирі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , встановлено, що неповнолітній син ОСОБА_3 проживає разом з батьком ОСОБА_1 та перебуває на його утриманні (а.с. 9).

23 квітня 2021 року рішенням Миронівського районного суду Київської області був розірваний шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та за згодою батьків ви значено місце проживання неповнолітнього сина з батьком (а.с. 10-11).

Відповідно до копії листа виданої ліцеєм №227 імені М.М. Громова міста Києва від 16 січня 2024 року №02-04/11 про те, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , навчається в десятому класі. Батько ОСОБА_1 приділяє увагу вихованню сина, цікавиться його успіхами у навчанні, відвідує батьківські збори, спілкується з класним керівником, надає пояснення пропусків, а мати ОСОБА_2 з класним керівником не спілкується, батьківські зустрічі не відвідує (а.с. 12).

Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

За нормою ст. 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Як вбачається із матеріалів справи сторони не досягли домовленості між собою про спосіб та розмір утримання їх дитини.

Частиною 1 ст. 80 СК України передбачено, що аліменти присуджуються одному з подружжя у частці від заробітку (доходу) другого з подружжя і (або) у твердій грошовій сумі.

За нормами ч. 3 ст. 181, ч. 1 ст. 184 СК України спосіб стягнення аліментів (частка від заробітку чи тверда грошова сума) за рішення суду визначається за вибором стягувала.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерелом походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Згідно роз`яснень, які містяться в п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів, наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина, інші обставини, що мають істотне значення.

Такий спосіб є найбільш гнучким, та враховує можливість збільшення розміру стягнення аліментів у зв`язку із можливою зміною розміру заробітку відповідача протягом усього терміну стягнення аліментів.

З огляду на те, що відповідач є здоровою, працездатною людиною, на утриманні інших осіб окрім спільної із позивачем дитини не має, донька знаходяться на утриманні позивача, суд з урахуванням наданих доказів, дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_9 підлягають задоволенню повністю.

Відповідно п. 1 ч. 1 до ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати підлягають стягненню з відповідача.

На підставі викладеного, ст. ст. 141, 180, 182, 184, 192 Сімейного кодексу України, керуючись ст. ст. 2, 12, 19, 76-81, 141, 263-265, 272-273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_5 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 аліменти на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_6 , зареєстрованого за адресою: м. Миронівка, Обухівського району Київської області Київської області, на утримання неповнолітнього сина: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи із 22 січня 2024 року до досягнення дитиною повноліття.

3. Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_5 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 на користь держави Україна судові витрати в розмірі 1211,20 гривень.

4. Допустити негайне виконання рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

5. Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин.

6. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

7. На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

8. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Суддя підпис А.С. Поліщук

ЗГІДНО З ОРИГІНАЛОМ

Суддя А.С. Поліщук