465/5754/13-ц
2/465/1078/24
У Х В А Л А

підготовчого судового засідання

05.04.2024 року м.Львів

Франківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді - Мартинишин М.О.

з участю секретаря - Кондрашин В.Р.

розглянувши у підготовчому засіданні м. Львові цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства комерційний банк «Надра»/Фонд гарантування вкладів фізичних осіб з питань виведення ПАТ КБ «Надра», Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС» про захист про споживачів та визнання кредитного договору №644/05-Ф від 03 серпня 2005 року недійсним

в с т а н о в и в:

у проваджені Франківського районного суду м. Львова знаходиться цивільна справа № 465/5754/13-ц за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства комерційний банк «Надра»/Фонд гарантування вкладів фізичних осіб з питань виведення ПАТ КБ «Надра», Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС» про захист про споживачів та визнання кредитного договору №644/05-Ф від 03 серпня 2005 року недійсним.

23.02.2023 року справа передана судді Мартинишин М.О. на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.02.2023 року згідно розпорядження керівника апарату Франківського районного суду м. Львова Турчак М.І. №268/Р від 22.02.2023 року та рішення зборів суддів №1 від 16.01.2023 року.

27.02.2023 року по даній справі ухвалою судді Франківського районного суду м. Львова Мартинишин М.О. прийнято дану цивільну справу до свого провадження та розпочато здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження зі стадії підготовчого провадження.

10.07.2023 року ухвалою суду, в ухвалі судді Франківського районного суду м. Львова від 27.02.2023 рокупро прийняття до свого провадження справи № 465/5754/13-ц виправлено описку, а саме в вступній та резолютивній частини ухвали та вважати правильно предмет позову «за позовом ТОВ «Преміум Лігал Колекшн» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором».

10.07.2023 року ухвалою суду замінено у даній цивільній справі, сторону позивача з Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН», яка в свою чергу правонаступником ПАТ КБ «Надра» на його правонаступника Товариство з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС», , юридична адреса: 04112 м. Київ вул. Авiаконструктора Iгоря Сiкорського, буд.8.

До суду по справі № 465/5754/13-ц надійшли від ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заяви, клопотання, зокрема про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору; про залишення позовної заяви без руху(повторно), та про залишення зустрічної позовної заяви (нова редакція) від 13.03.2023 року про захист про споживачів та визнання кредитного договору №644/05-Ф від 03 серпня 2005 року недійсним без розгляду та про об`єднання в одне провадження зустрічної позовної заяви від 14.05.2014 року з первісним позовом та заперечення щодо заяви про звернення стягнення на предмет іпотеки та щодо заяви про зменшення позовних вимог, а від ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» заяви щодо позовних вимог та про зменшення позовних вимог.

Представник позивача у підготовче судове засідання не з`явився, однак на адресу суду по справі подав заяву про зменшення позовних від 03.11.2023 року, до якого просив підготовче провести без його участі.

Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у підготовче судове засідання не з`явилися, однак на адресу суду по справі подали 05.04.2024 року електронне звернення, до якого просили підготовче засідання проводити без їх участі, подані їх заяви підтримують та просять їх задоволити.

За таких обставин суд вважає, що справу слід слухати за учасників справи на підставі наявних у справі даних чи доказів, достатніх для розгляду даних заяв.

У відповідності до ч. 2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та подані заяви, клопотання сторін, в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків, з огляду наступне.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Відповідно до ч. 1ст. 189 ЦПК України, завданням підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Коло питань, які вирішуються на підготовчому засіданні визначено положеннями ст. 197 ЦПК України.

Відповідно до змісту норм ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд, зокрема, у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Відповідно до частини 2 статті 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Крім того, стаття 193 ЦПК України встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача.

Установлено, що 13.03.2023 року адресу суду від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надійшла зустрічна позовна заява до Відкритого акціонерного товариства комерційний банк «Надра»/Фонд гарантування вкладів фізичних осіб з питань виведення ПАТ КБ «Надра», Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН» про захист про споживачів та визнання кредитного договору №644/05-Ф від 03 серпня 2005 року недійсним,

Ухвалою суду від 15.09.2023 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Відкритого акціонерного товариства комерційний банк «Надра»/Фонд гарантування вкладів фізичних осіб з питань виведення ПАТ КБ «Надра», Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН» про захист про споживачів та визнання кредитного договору №644/05-Ф від 03 серпня 2005 року недійсним залишено без руху.

Надано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк на усунення виявлених недоліків зустрічної позовної заяви - не більше п`яти днів з дня вручення повного тексту ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

У випадку не усунення недоліків зустрічної позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

З огляду на те, що станом на 05.04.2024 року недоліки зустрічної позовної заяви, які вказані в ухвалі суду від 15.09.2023 року не усунуті.

Натомість, 29 вересня 2023 року на адресу суду від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заява про залишення зустрічної позовної заяви(нова редакція) від 13.03.2023 року про захист про споживачів та визнання кредитного договору №644/05-Ф від 03 серпня 2005 року недійсним без розгляду та про об`єднання в одне провадження зустрічної позовної заяви від 14.05.2014 року з первісним позовом.

Відповідно до матеріалів цивільної справи, станом на день розгляду справи, питання щодо прийняття зустрічного позову, яка подана 13.03.2023 року до спільного розгляду не вирішене.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 194 ЦПК України, до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 ЦПК України, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Відповідно до п. 5 ч. 1, ч. 2 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Тобто, Цивільним процесуальним кодексом України не передбачено подачу заяви позивачем про залишення позову без розгляду до відкриття провадження по справі.

Проте, процесуальним законом позивачу надано право до відкриття провадження у справі подати заяву про відкликання позовної заяви.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Разом з тим, згідно п. 3 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається коли до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі від позивача надійшла заява про врегулювання спору або заява про відкликання позовної заяви.

Враховуючи, що заява про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду подана 13.03.2023 року до прийняття останньої до спільного розгляду з первісною позовною заявою, а правові наслідки відкликання позовної заяви до відкриття провадження у справі та залишення позовної заяви без розгляду за заявою після відкриття провадження, є аналогічним, а враховуючи, що недоліки, вказані в ухвалі від 15.09.2023 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за зустрічним позовом не усунуті та враховуючи, що 12.10.2021 року ухвалою, постановленої судом, не виходячи до нарадчої кімнати, занесеної до журналу судового засідання, вимоги зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 , яка була подана14.05.2014 року об`єднано в одне провадження з первісним позовом, то суд дійшов висновку, що зустрічна позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Відкритого акціонерного товариства комерційний банк «Надра»/Фонд гарантування вкладів фізичних осіб з питань виведення ПАТ КБ «Надра», Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН» про захист про споживачів та визнання кредитного договору №644/05-Ф від 03 серпня 2005 року недійсним, подану 13.03.2023 року разом із доданими матеріалами слід повернути ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Натомість у задоволенні заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заява про залишення зустрічної позовної заяви (нова редакція) від 13.03.2023 року про захист про споживачів та визнання кредитного договору №644/05-Ф від 03 серпня 2005 року недійсним без розгляду та про об`єднання в одне провадження зустрічної позовної заяви від 14.05.2014 року з первісним позовом слід відмовити.

Відповідно до ч.1 ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно ч. 3 ст. 53 ЦПК України, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

За положеннями ч.ч. 5, 7 ст. 53 ЦПК України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не тягне за собою розгляду справи спочатку.

З аналізу вказаних норм встановлено,що необхідною умовою залучення третіх осіб є той факт, що судове рішення у справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки осіб,які не є стороною у справі.

Тобто, норми інституту третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору покликані захистити права та охоронювані законом інтереси осіб, які не є учасниками спірних матеріальних правовідносин,але знаходяться із однією зі сторін процесу у таких відносинах і які можуть з мінитись у результаті винесеного рішення.

При розгляді заяви про вступу справу як третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог суд має першочергово з`ясувати, чи може зачіпати судове рішення у даній справі безпосередньо права та обов`язки заявника, та лише після встановлення таких обставин, вирішити питання про залучення такої особи у якості третьої особи.

Судове рішення, повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та (або) обов`язків цієї особи. Тобто суд має розглянути і вирішити спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення судом є заявник, або в рішенні має міститись судження про права, інтереси та (або) обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах. Рішення є таким, що прийнято про права, інтереси та (або) обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо у мотивувальній частині рішення наведено висновки суду про права, інтереси та (або) обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки такої особи.

Заявник повинен довести наявність у нього правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності трьох критеріїв: вирішення судом питання про її (1) право, (2) інтерес, (3) обов`язок, і такий зв`язок має бути очевидним і безумовним, а не ймовірним.

Аналіз вказаних приписів процесуального закону дає підстави стверджувати, що заява про залучення до участі у справі в якості третьої особи, має бути обґрунтована з наданням суду відповідних доказів того, що рішення у справі може вплинути на права та обов`язки особи, яка звертається з відповідною заявою.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 910/17792/17 (провадження № 12-280гс18) вказано, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача, якщо рішення у справі може вплинути на їхні права чи обов`язки щодо однієї зі сторін. Отже, особа, яка бажає взяти участь у справі як третя особа без самостійних вимог, має перебувати з однією зі сторін у матеріальних правовідносинах, які в результаті прийняття судом рішення у справі зазнають певних змін. Підставою для вступу (залучення) в судовий процес такої третьої особи є її заінтересованість у результатах вирішення спору - ймовірність виникнення в майбутньому в неї права на позов або пред`явлення до неї позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача. Водночас предмет спору повинен перебувати за межами цих правовідносин, інакше така особа може мати самостійні вимоги на предмет спору. Для таких третіх осіб неможливий спір про право з протилежною стороною у зазначеному процесі. Якщо такий спір допускається, то ця особа повинна мати становище співвідповідача або співпозивача у справі, а не третьої особи.

Разом з тим, правовідносини між позивачем і відповідачем у даній справі регулюються насамперед Законом України «Про іпотеку», який є спеціальним законом щодо врегулювання правовідносин з приводу іпотечного майна.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку», іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Крім того, залучення до розгляду справи ОСОБА_3 , яка є неповнолітньою онучкою відповідачів та має право користування іпотечним майном, не є доцільним в межах розгляду справи про звернення стягнення на предмет іпотеки, оскільки під час судового розгляду справи не вирішується питання щодо права користування житловим приміщенням. За тієї самої причини відсутня необхідність залучати до розгляду справи органу опіки та піклування Франківської районної адміністрації Львівської міської ради.

Окрім того, суд звертає увагу на ту обставину, що неповнолітня ОСОБА_3 є онучкою відповідачів, тому на останніх не покладено обов`язку утримувати та забезпечувати ОСОБА_3 , в тому числі забезпечувати її місце проживання у іпотечній квартирі та реєстрація ОСОБА_3 її місця проживання у квартирі відбулась після укладання Договору іпотеки та була проведена без отримання дозволу Іпотекодержателя.

У Постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 жовтня 2019 року у справі № 754/15589/14-ц (провадження № 61-3066св19) зроблено висновок про те, що: «Звернення стягнення на предмет іпотеки за рішенням суду є кінцевою стадією виконання рішення суду, а тому попередній дозвіл органу опіки та піклування на відчуження квартири, право користування якою належить дитині, законом не вимагається. Така згода потрібна при укладенні договору іпотеки, якщо предметом іпотеки мають право користуватись чи володіти діти, а не при виконанні рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки, коли дії по реєстрації місця проживання дітей вчинені без згоди іпотекодержателя після укладення договору іпотеки (наприклад, реєстрація неповнолітньої дитини в житловому будинку, народження дитини після укладення договору іпотеки).»

Крім того, у випадку якщо боржник не є однім з батьків дитини, не є особою, що їх замінює, не є особою, що зобов`язана законом або рішенням суду утримувати та забезпечувати вказану неповнолітню особу, отримання дозволу від органу опіки та піклування на здійснення відповідного правочину не вимагається.

Подібного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 10.02.2021 року по справі №385/1598/18 (провадження №61-12954св19).

У пункті 3 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 жовтня 2021 року у справі № 755/12052/19 (провадження № 14-113цс21) зазначено: «Розглянувши справу Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про необхідність отримання держаним (приватним) виконавцем дозволу органу опіки і піклування на примусову реалізацію житлової нерухомості, право на користування якою мають діти, однак саме у цій справі не погодилася з доводами скаржниці, оскільки дійшла висновку, що у її онуків житлові права на її нерухомість не виникли з огляду на недобросовісні дії скаржниці щодо реєстрації місця проживання власних онуків саме з метою перешкоджання виконавчому провадженню».

Зважаючи на викладене, суд вважає, що на підставі рішення у даній справі жодних прав ОСОБА_3 , в інтересах якої діє ОСОБА_4 та органу опіки та піклування Франківської районної адміністрації Львівської міської ради, які не є учасником даної справи, не набувають, а також в них не виникає будь-яких нових обов`язків.

Виходячи з предмету спору та суб`єктного складу сторін, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, оскільки суб`єктами звернення не доведено підстав для залучення таких осіб у процесуальному статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, та яким чином ухвалене в майбутньому рішення суду безпосередньо впливає на права чи їх обов`язки.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору слід відмовити.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України).

В силу вимог частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Згідно з ч. 2 ст. 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Як визначено ст. 43 ЦПК України учасники справи, серед іншого, мають право на подання заяв, клопотань, а також доказів.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 5 ст. 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Оскільки у суду відсутні підстави для не прийняття та долучення поданих заяв та заперечень сторін по справі, які є реалізацію процесуального їхнього права та подані у в передбачений процесуальним законом порядку та строк,тому слід їх прийняти та долучити до матеріалів даної цивільної справи, а саме: заперечення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 щодо заяви про звернення стягнення на предмет іпотеки, подані суду 10.10.2023 року; заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС» щодо позовних вимог, подану суду 13.10.2023 року; заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС» про зменшення позовних вимог, подану суду 10.11.2023 року; заперечення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 щодо заяви про зменшення позовних вимог, подані суду 13.11.2023 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір».

Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»(у редакції на момент подачі позову) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви, що має майновий характер, встановлюється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

При зверненні до суду з вимогами про стягнення заборгованості(за позовом майнового характеру) первісний позивач, оплатив судовий збір в розмірі 3 214 гривень(платіжне доручення №83560217 від 11.06.2013 року.

Водночас, до заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС» щодо позовних вимог, яка подану суду 13.10.2023 року долучено і платіжну інструкцію №5500 від 06.10.2023 року про сплату судового збору у розмірі 222 гривень.

При цьому суд звертає увагу, що при зверненні позивачем до суду із заявами про зміну предмету позову та зменшення позовних розмір, позовних вимог не збільшено та не пред`явлено нових позовних вимоги.

Відтак, слід відмовити у задоволенні заяви відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без руху(повторно), оскільки підстав для залишення такої заяви відсутні.

Водночас до судового розгляду дані спори між сторонами не врегульовані.

Підстав для відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви, відповідно до вимог ч. 2 та ч. 5 ст. 198 ЦПК України, судом не встановлено.

У ході підготовчого провадження та під час проведення підготовчого засідання у даній справі проведено підготовчі дії, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України. При цьому, підстав для залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі чи ухвалення рішення у підготовчому засіданні не встановлено.

Згідно з п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

За таких обставин, оскільки до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті вчинено всі необхідні процесуальні дії, а тому слід закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст. 13, 49, 81, 175, 177, 178, 179, 185, 189, 194, 197, 200, 211, 222, 223, 247, 258-261, 268, 353, 355 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Відкритого акціонерного товариства комерційний банк «Надра»/Фонд гарантування вкладів фізичних осіб з питань виведення ПАТ КБ «Надра», Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРЕМІУМ ЛІГАЛ КОЛЕКШН» про захист про споживачів та визнання кредитного договору №644/05-Ф від 03 серпня 2005 року недійсним, подану 13.03.2023 року разом із доданими матеріалами повернути - повернути ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

У задоволенні клопотання відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - відмовити.

У задоволенні заяв відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без руху(повторно), та про залишення зустрічної позовної заяви (нова редакція) від 13.03.2023 року про захист про споживачів та визнання кредитного договору №644/05-Ф від 03 серпня 2005 року недійсним без розгляду та про об`єднання в одне провадження зустрічної позовної заяви від 14.05.2014 року з первісним позовом - відмовити.

Прийняти та долучити до матеріалів даної цивільної справи:

-заперечення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 щодо заяви про звернення стягнення на предмет іпотеки, подані суду 10.10.2023 року;

-заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС» щодо позовних вимог, подану суду 13.10.2023 року;

-заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС» про зменшення позовних вимог, подану суду 10.11.2023 року;

-заперечення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 щодо заяви про зменшення позовних вимог, подані суду 13.11.2023 року.

Закрити підготовче провадження у справі за Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства комерційний банк «Надра»/Фонд гарантування вкладів фізичних осіб з питань виведення ПАТ КБ «Надра», Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС» про захист про споживачів та визнання кредитного договору №644/05-Ф від 03 серпня 2005 року недійсним.

Призначити справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 15 травня 2024 року о 09:00 год. в приміщенні Франківського районного суду м. Львова за адресою: м.Львів вул. Ген. Чупринки,69, кабінет № 206.

Про місце, дату і час судового засідання повідомити учасників справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Повний текст ухвали складено 10.04.2024 року.

Суддя Мартинишин М.О.