10.04.2024 227/1115/24
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

10 квітня 2024 року м. Добропілля

Суддя Добропільського міськрайонного суду Донецької області Корнєєва В.В., отримавши заяву ОСОБА_1 , подану в її інтересах представником заявника адвокатом Макєєвим Олександром Володимировичем, інші особи: Міністерство оборони України, Головне управління пенсійного фонду України в Донецькій області, Добропільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Амур-Нижньодніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про встановлення факту батьківства, -

В С Т А Н О В И В :

До Добропільського міськрайонного суду Донецької області надійшла заява ОСОБА_1 , подана в її інтересах представником заявника адвокатом Макєєвим Олександром Володимировичем, інші особи: Міністерство оборони України, Головне управління пенсійного фонду України в Донецькій області, Добропільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Амур-Нижньодніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про встановлення факту батьківства. В даній заяві представник заявника просить звільнити заявника від сплати судового збору за подання заяви. Також просив витребувати в Добропільському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції актові записи про смерть ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 .

Виходячи із приписів частини 9 статті 10 ЦПК України щодо застосування судом закону за аналогією, вимоги до вказаної заяви визначаються загальними нормами, зокрема, статтями 175,177 ЦПК України.

Розглянувши зазначену заяву, суд вважає, що вона не може бути прийнята до провадження, так як не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

1.Щодо вимог представника заявника про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, суддя зазначає наступне:

Відповідно до ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть сплачені, заява відповідно до статті 257 цього Кодексу залишається без розгляду, або витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли сплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За нормами цивільно-процесуального законодавства, яке регулює сплату судового збору, передбачається, що підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, доводи про відсутність можливості сплати коштів самі по собі не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки заявник має не лише навести обставини, які свідчать про його скрутне матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Таким чином, наведені у заяві доводи не дають підстав для звільнення від сплати судового збору за подання заяви, оскільки представником заявника не надано до суду жодних документів на підтвердження того, що заявник має статус багатодітної матері, самостійно виховує 6х малолітніх діточок та знаходиться у відпустці по догляду за дитиною, та не надано довідки про доходи, з якої можливо встановити майновий стан заявника для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору.

2. Щодо витребування актових записів про смерть суддя зазначає наступне:

Як вбачається з матеріалів справи інтереси заявника представляє адвокат, який відповідно до вимог ст.24 ЗУ Про адвокатуру та адвокатську діяльність сам має право звернутися з адвокатським запитом до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правничої допомоги клієнту.

Згідно ч.7 ст.81 ЦПК суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

На підставі ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно ч.2 ст.84 ЦПК України в клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Як вбачається з матеріалів справи, ані заявником, ані її представником не вживалося жодних заходів для отримання цих доказів самостійно.

Оскільки будь-яких доказів неможливості отримання інформації, яку представник заявника просить суд витребувати в порядку ст. 76 ЦПК України, до суду не надано, суд приходить до висновку про те, що у задоволенні клопотання про витребування доказів слід відмовити.

3. Відповідно до ч. 4 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб, але всупереч зазначеним вимогам представником заявника невірно зазначено статус учасників справи, що в подальшому може потягнути порушення їх процесуальних прав.

4.Також в заяві про встановлення факту батьківства не зазначено заінтересованою особою, ОСОБА_4 , який є рідним братом ОСОБА_5 .

5. Всупереч вимогам ст. 318 ЦПК України представником заявника не зазначено з якою саме метою він просить встановити факт батьківства, і цей недолік заявниці також потрібно усунути.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 185, 258-261, 318 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання представника заявника про звільнення позивача від сплати судового збору під час звернення до суду із заявою про встановлення факту батьківства відмовити.

В задоволенні клопотання представника заявника про витребування доказів - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 , подану в її інтересах представником заявника адвокатом Макєєвим Олександром Володимировичем, інші особи: Міністерство оборони України, Головне управління пенсійного фонду України в Донецькій області, Добропільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Амур-Нижньодніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про встановлення факту батьківства - залишити без руху, надавши представнику заявника строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, попередивши, що в разі невиконання вимог суду заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 261 ЦПК України.

Суддя В.В. Корнєєва

10.04.2024