Справа № 445/63/24 Головуючий у 1 інстанції: Бакаїм М. В.
Провадження № 22-ц/811/511/24 Доповідач в 2-й інстанції: Ніткевич А. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2024 року Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Ніткевича А.В.

суддів - Бойко С.М., Копняк С.М.

розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи в приміщенні Львівського апеляційного суду у м. Львові цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Скоробагатого Миколи Вікторовича про ухвалу Золочівського районного суду Львівської області від 08 лютого 2024 року в складі судді Бакаїм М.В. у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Золочівська міська рада Золочівського району Львівської області, про встановлення факту, що має юридичне значення, факту постійного догляду за особою, яка поребує постійного догляду, -

встановив:

05 січня 2024 року адвокат Скоробагатий М.В., який діє в інтересах заявника ОСОБА_1 , звернувся до суду першої інстанції за допомогою підсистеми «Електронний суд» із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвалою Золочівського районного суду Львівської області від 12 січня 2024 року заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Золочівська міська рада Золочівського району Львівської області, про встановлення факту, що має юридичне значення, факту постійного догляду за особою, яка поребує постійного догляду залишено без руху.

Оскаржуваною ухвалою Золочівського районного суду Львівської області 08 лютого 2024 року заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Золочівська міська рада Золочівського району Львівської області, про встановлення факту, що має юридичне значення, факту постійного догляду за особою, яка поребує постійного догляду повернуто заявнику. Роз`яснено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підтавою для повернення заяви.

Не погоджуючись з ухвалою, таку в апеляційному порядку оскаржив представник заявника адвокат Скоробагатий М.В., вважає, що ухвала винесена з грубим порушенням норм процесуального права, при прийнятті такого рішення судом допущено надмірний формалізм, що призводить до порушення права доступу до правосуддя.

В обгрунтування вимог апеляційної скаги покликається на те, що заява була подана до суду через Електронний кабінет представника у підсистемі «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС). Зазначеною системою заява сформована автоматично з визначенням сторін у справі та заінтересованих осіб. При формуванні заяви підсистемою зроблено запит про надіслання копії заяви заінтересованій особі, що автоматично зроблено при її створенні, на що підсистемою видано квитанцію №438270 про надіслання копії заяви з додатками заінтересованій особі Золочівській міській раді Золочівського району Львівської області та доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету користувача ЄСІТС. Заява зареєстрована в Золочівському районному суді Львівської області 08.01.2024.

Таким чином вважає, що суд першої інстанції безпідставно повернув позовну заяву, оскільки заявником виконано всі вимоги процесуального законодавства. Підстави для залишення заяви без руху були відсутні.

Просить скасувати ухвалу Золочівського районного суду Львівської області від 08 лютого 2024 року, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив, що згідно із ч. 3 ст. 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленимицією главою.

Згідно із ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (заявникові) (п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

За таких обставин апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до приписів ч. 13 ст. 7 ЦПК України, судове засідання не проводиться, що свідчить про безпідставність вимог апеляційної скарги в цій частині.

Разом з цим, згідно із ч. 1 ст. 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, відтак колегія суддів інформувала учасників справи про час і день розгляду справи, шляхом оприлюднення інформації про розгляд справи на офіційному сайті Львівського апеляційного суду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити враховуючи таке.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ст. 5 ЦПК України).

Відповідно до приписів частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Згідно із ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Повертаючи заяву, суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі виходив з того, що представником заявника - адвокатом Скоробагатим М.В. не усунуто недоліки заяви, яка була подана через «Електронний суд», зокрема не було надано доказів надсилання іншим учасникам справи копії поданих до суду документів, що суперечить вимогам ч.7 ст. 43, п.2 ч.1 ст.177 ЦПК України.

Проте, такі висновки суду першої інстанції не відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

З матеріалів справи встановлено, що 05 січня 2024 року адвокат Скоробагатий М.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду першої інстанції за допомогою підсистеми «Електронний суд» із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення. До заяви долучив: ордер на надання правової допомоги; акт ЗМР здійснення догляду; довідка про склад сім`ї; заключення ЛКК; паспорт ОСОБА_2 ; паспорт ОСОБА_3 ; РНОКПП ОСОБА_1 ; свідоцтво про народження ОСОБА_1 ; свідоцтво про народження ОСОБА_4 ; свідоцтво про шлюб ОСОБА_3 ; довідка з місця роботи ОСОБА_5 ; квитанцію про оплату судового збору, квитанцію про надсилання стороні - Золочівська міська рада Золочівського району Львівської області.

Ухвалою Золочівського районного суду Львівської області від 12 січня 2024 року заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Золочівська міська рада Золочівського району Львівської області, про встановлення факту, що має юридичне значення, залишено без руху, з підстав відсутності доказів надслання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів, зважаючи на те, що заява подана в електронній формі. Заявнику був наданий строк для усунення недоліків 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Згідно із рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, заявник ОСОБА_1 отримав зазначену ухвалу 18.01.2024.

У зв`язку з невиконанням вимог ухвали, судом постановлена оскаржувана ухвала про повернення заяви заявнику.

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до положень частин 5, 6, 7 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Частиною 8 статті 43 ЦПК України встановлено, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

За правилом абзацу 2, 3 частини 8 статті 14 ЦПК України, особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису або іншого засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно п.5.41 Положення Електронний кабінет - персональний кабінет (вебсервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) ЄСІТС, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів ЄСІТС або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу.

Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Відповідно до пункту 10 Положення адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку.

Пунктом 29 Положення визначено, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів.

В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету.

Зважаючи на той факт, що Золочівська міська рада Золочівсього району Львівської області є органом місцевого самоврядування (з обов`язком бути зареєстрованим в підсистемі «Електронний суд» відповідно до вимог чинного законодавства), суд першої інстанції не звернув уваги на те, що звертаючись до суду через підсистему «Електронний Суд», представником заявника до заяви долучена квитанція №438270 про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінут Користувача ЄСІТС Золочівській міській раді Золочівського району Львівської області, відповідно підстави для залишення заяви без руху та подальшого її повернення заявнику відсутні.

Доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції.

Згідно із ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З врахуванням викладеного, оскаржувану ухвалу необхідно скасувати з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Скоробагатого Миколи Вікторовича - задовольнити.

Ухвалу Золочівського районного суду Львівської області від 08 лютого 2024 року - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складений 09 квітня 2024 року.

Головуючий А.В. Ніткевич

Судді С.М. Бойко

С.М. Копняк