Справа №:755/4329/24
Д О Д А Т К О В Е Р І Ш Е Н Н Я
"11" квітня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі
головуючої судді Яровенко Н.О.
при секретарі Локотковій І.С.
розглянувши питання про ухвалення додаткового рішення по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 09 квітня 2024 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь позивача судовий збір у розмірі 1211 грн. 20 коп.

Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. (ч. 3 ст. 270 ЦПК України).

У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви (ч. 4 ст. 270 ЦПК України).

Необхідність розгляду питання про ухвалення додаткового судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи в даній справі відсутня.

На підставі положень ст. 270 ЦПК України, учасники справи не викликались в судове засідання.

Відповідно до ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власною ініціативою ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення.

Суд, дослідивши матеріали справи та поданої заяви про ухвалення додаткового рішення дійшов наступного висновку.

Статтею 270 ЦПК України визначено, що суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Наведений перелік підстав, за яких може бути постановлене додаткове рішення, є вичерпним .

Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення.

Таким чином, ЦПК України передбачено процесуальний інститут додаткового судового рішення, яким вирішуються окремі правові вимоги, котрі не вирішені основним рішенням, та за умови, якщо з приводу позовних вимог досліджувались докази (для постанов) або вирішені не всі клопотання (для ухвал). Крім того, додаткове судове рішення може прийматися, якщо судом при ухваленні основного судового рішення не визначено способу його виконання або не вирішено питання про судові витрати.

Додаткове судове рішення є засобом усунення недоліків основного рішення, яким вирішено спір по суті позовних вимог за результатами судового розгляду справи, а не прийняття додаткових судових рішень.

Судом встановлено, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 09 квітня 2024 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь позивача судовий збір у розмірі 1211 грн. 20 коп.

В резолютивній частині рішення суду від 09 квітня 2024 р. не вирішено питання щодо присвоєння дівочого прізвища відповідачу.

Оскільки позов ОСОБА_1 задоволено та судом при ухваленні рішення не було вирішено питання щодо прізвища відповідача, а саме після розірвання шлюбу присвоїти прізвище « ОСОБА_2 ».

Відповідно до ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власною ініціативою ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення.

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Особа, яка вирішила змінити своє прізвища після розірвання шлюбу, має право звернутися до орган державної реєстрації актів цивільного стану з заявою про зміну прізвища або до суду під час розгляду справи про розірвання шлюбу, зазначенням в прохальній частині позовної заяви вимоги про зміну прізвища.

Враховуючи, що вибір прізвища при розірванні шлюбу є правом особи, при цьому резолютивна частина рішення не містить відомостей щодо подальшого найменування відповідача, суд приходить до висновку щодо необхідності ухвалення додаткового рішення .

Керуючись ст. 133, 134, 141, 270 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Ухвалити додаткове рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Після розірвання шлюбу з ОСОБА_1 присвоїти відповідачу прізвище « ОСОБА_2 » .

Додаткове рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому додаткове рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому додаткового рішення суду. Додаткове рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому додаткове рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому додаткового рішення суду.

Інформація про учасників справи відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 265 Цивільного процесуального кодексу України:

Дані сторін:

Позивач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ;

Відповідач ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Суддя Яровенко Н.О.