БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/23/24
Справа № 356/730/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.04.2024 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Дудар Т.В.,

за участю секретаря Харченко Ж.В.

представника відповідача

за зустрічним позовом ОСОБА_1

позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2

представників позивача за зустрічним

позовом ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні Березанського міського суду Київської області цивільну справу за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності у порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Березанського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності у порядку спадкування.

09.04.2024 ухвалою Березанського міського суду Київської області залишено первісний позов ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_2 про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю та визнання права власності без розгляду.

02.03.2024 до Березанського міського суду Київської області через систему «Електронний суд» (зареєстровано канцелярією суду за вх. № 716 від 04.03.2024) надійшла заява представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 адвоката Городок Я.В. про збільшення розміру зустрічних позовних вимог, у якій ОСОБА_2 збільшив розмір зустрічних позовних вимог та просить суд: визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 (одну другу) частки нежитлової будівлі загальною площею 56,20 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , що складає 1/12 (одну дванадцяту) частки домоволодіння з приміщеннями для індивідуальної трудової діяльності загальною площею 345,00 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Визнати за ОСОБА_2 право власності на 11/24 (одинадцять двадцять четвертих) частки домоволодіння з приміщеннями для індивідуальної трудової діяльності загальною площею 345,00 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (т. 2, а.с. 192-193).

08.04.2024 адвокат Вак О.В. подала заяву (зареєстровано канцелярією суду за вх. № 1208 від 09.04.2024), у якій вказала, що відсутні підстави для прийняття до розгляду заяви про збільшення зустрічних позовних вимог (т. 3, а.с. 40-41).

09.04.2024 відповідач ОСОБА_6 подав заяву (зареєстровано канцелярією суду за вх. № Еп-517 від 09.04.2024) аналогічну вищезазначеній заяві адвоката Вак О.В.

Представники позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 - адвокати Городок Я.В., Ландишева С.М. в судовому засіданні підтримали заяву про збільшення позовних вимог, зазначивши, що жодним чином не змінюють при цьому ні предмет, ні підставу позову.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 підтрмав позицію своїх представників.

В судовому засіданні представник відповідача за зустрічним позовом адвокат Вак О.В. не заперечуючи проти прийняття заяви про збільшення зустрічних позовних вимог, зазначила, що подана ОСОБА_2 заява про збільшення позовних вимог за своєю суттю доповнює позов новою підставою позову, а саме ймовірним неприйняттям ОСОБА_6 спадщини після смерті батька, відповідно існування і доведення цієї підстави може слугувати задоволенням збільшених позовних вимог. Тобто, сторона позивача за зустрічним позовом доповнила зміст позовної заяви новою обставиною, і саме з цих підстав збільшує розмір позовних вимог, відповідно, підстави розцінювати надану заяву виключно як заяву про збільшення позовних вимог відсутні.

Відповідачі за зустрічним позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , представник ОСОБА_5 - адвокат Вак В.І. належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, до суду не з`явилися.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Під підставами позову, які згідно зі ст. 49 ЦПК України може змінити позивач слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може змінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Не є таким, що відповідає процесуальним нормам як збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

З аналізу змісту зустрічного позову та заяви про збільшення позовних вимог за зустрічним позовом вбачається, що позивач за зустрічним позовом у заяві про збільшення зустрічних позовних вимог посилається на ті обставини, що у розумінні приписів ч. 3 ст. 1268 ЦК України ОСОБА_6 не проживав постійно разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, тобто станом на 24 березня 2023 року. Як стверджує ОСОБА_2 ОСОБА_6 спадщину не прийняв, тому не має права на спадкування після смерті свого батька і не входить до кола спадкоємців за законом. Таким чином, спадщина померлого ОСОБА_6 у спірному спадковому майні розподіляється у рівних частках між двома спадкоємцями, які спадщину прийняли: сином ОСОБА_2 та дружиною ОСОБА_5 .

Фактично, окрім збільшення позовних вимог йдеться й про зміну/доповнення підстав зустрічного позову.

Ознайомившись з заявою про збільшення зустрічних позовних вимог, суд дійшов висновку, що така заява подана з додержанням вимог ст. 49 ЦПК України.

Суд вважає за необхідне прийняти заяву про збільшення зустрічних позовних вимог до розгляду.

Щодо клопотання адвоката Вак О.В. та відповідача ОСОБА_6 про встановлення процесуального строку для подання заяв по суті спору та відповідних доказів, суд виходить з такого.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову (ч. 1 ст. 178 ЦПК України).

Згідно з ч. 7 ст. 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ЦПК України заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

07.12.2023 ухвалою суду зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності у порядку спадкування прийнято до спільного розгляду разом із первісним позовом, вимоги за позовами об`єднано в одне провадження. Надано відповідачам за зустрічним позовом ( ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ) строк для подачі відзиву. Копію вказаної ухвали, зокрема і для передачі своєму довірителю, представник відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_5 - адвокат Вак О.В. отримала того ж дня, відповідач ОСОБА_6 - 10.01.2024 (направлено рекомендованим листом із зворотнім повідомленням на адресу місця реєстрації) (т. 1 а.с. 229-230, т. 2 а.с. 38).

Своїм право на подачу відзиву за зустрічної позовною заявою відповідач ОСОБА_5 скористалась (т. 2 а.с. 68-74).

Отже, чинним процесуальним законодавством не передбачена можливість подачі відзиву при збільшенні/зменшенні позовних вимог, зміні предмету або підстави позову.

Як передбачено ч. 7 ст. 83 ЦПК України якщо зі зміною предмета або підстав позову або поданням зустрічного позову змінилися обставини, що підлягають доказуванню, суд залежно від таких обставин встановлює строк подання додаткових доказів.

Враховуючи викладене вище, суд вважає за необхідне встановити строк подання додаткових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 13, 43, 49, 83, 174, 178 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти заяву представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 адвоката Городок Яни Володимирівни про збільшення розміру зустрічних позовних вимог у цивільній справі за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності у порядку спадкування.

Встановити строк для подання додаткових доказів - 15 (п`ятнадцять) днів.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Т. В. Дудар