Справа №:755/5471/24
Провадження №: 2-н/755/148/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" квітня 2024 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Яровенко Н.О., розглянувши заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Миропільська 39» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги,

встановив:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Миропільська 39» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги в розмірі 23 710,88 грн., судовий збір у розмірі 302,80 грн.

На обґрунтування заяви заявник вказує, що за адресою: м. Київ, вул. Миропільська 39 ОСББ «Миропільська 39» являється балансоутримувачем прибудинкової території по вул. Миропільська 39 у місті Києві. 12.05.04 ОСББ «Миропільська 39» та ВАТ «АК «Київводоканал» укладено договір № 04309/4-04 на поставку питної води та приймання стічних вод через приєднані мережі. Станом на 01.03.2024 року у ОСОБА_1 рахується заборгованість за постачання холодної, гарячої, води та водовідведення перед ОСББ «Миропільська 39», крім того 28.08.2018 р. ОСББ «Миропільська 39» та КП «Київтеплоенерго» уклали договір № 620374 відповідно до якого зобов`язується безперебійно постачати теплову енергію у гарячій воді. У боржника, як у власника кв. АДРЕСА_1 рахується також заборгованість за опалення перед ОСББ «Миропільська 39» .

Статтею 160 ЦПК України передбачено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України, судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Відповідно до пунктів 3 частини третьої статті 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються: копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості; інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

За змістом пункту 1 частини першої статті 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушенням вимог статті 163 цього Кодексу .

З аналізу вищенаведених норм та поданої заяви про видачу судового наказу, суд приходить до висновку про відмову у видачі судового наказу з огляду на таке.

До матеріалів заяви заявником додано лише розрахунок ціни вимоги за утримання житла та комунальних послуг ОСОБА_1 , Договір про постачання теплової енергії у гарячій воді та Договір на поставку питної води та прийняття вод через приєднання мережі, який зі сторони боржника не підписаний і не містить жодних ідентифікуючих даних боржника, який по своїй суті є типовим договором про надання послуг та в якому не міститься відомостей про споживача послуг та адресу, за якою такі послуги надаються, не вказано дату укладення договору та погодження сторонами його істотних умов.

Враховуючи відсутність таких договорів, суд не має можливості перевірити наявність між сторонами боргових зобов`язань.

Згідно роз`яснень, наведених у пункті 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами)).

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

З огляду на відсутність належних доказів сплати заявником судового збору за звернення до суду із заявою про видачу судового наказу, наявні правові підстави для відмови у видачі судового наказу.

Відтак, суд дійшов висновку, що згідно п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, наявні підстави для відмови у видачі судового наказу.

Згідно із статтею 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Отже, заявник не позбавлений права повторно звернутися із заявою про видачу судового наказу з поданням належного доказу сплати судового збору.

Керуючись статтями 165, 166, 260, 353 ЦПК України, суддя

постановив:

Відмовити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Миропільська 39» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги .

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання до Київського апеляційного суду.

Суддя Яровенко Н.О.