12.04.2024 Єдиний унікальний № 375/929/16-ц
провадження № 2/371/50/24
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 квітня 2024 року м. Миронівка
Провадження № 2/371/50/24
Миронівський районний суд Київської області в складі :
головуючого судді Капшук Л.О.,
за участі секретаря судових засідань Литвин С.С.,
розглянувши заперечення представника відповідача ОСОБА_1 на дії головуючого судді Капшук Любові Олексіївни у судовому засіданні 10 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору: приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Скоробагатько Валентина Данилівна, Житньогірська сільська рада Рокитнянського району Київської області, про часткове розірвання договору довічного утримання, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання недійсним та скасування державного акта на право власності на земельну ділянку, зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, заборону вчинення дій, які можуть порушити право власності,
У С Т А Н О В И В :
У провадженні Миронівського районного суду Київської області перебуває вищевказана цивільна справа.
Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 18 березня 2024 року постановлено судове засідання проводити безпосередньо в приміщенні Миронівського районного суду Київської області за адресою: вулиця Травнева, 3 міста Миронівка Обухівського району Київської області.
Необхідність проведення судового засідання 10 квітня 2024 року з викликом учасників справи та свідків безпосередньо до приміщення суду, викликана поведінкою відповідача ОСОБА_1 в судовому засіданні, яке проводилося 18 березня 2024 року в режимі відеоконференції. Відповідач ОСОБА_3 та представник відповідача ОСОБА_5 брали участь у судовому засіданні через захищений відеоконференцзв?язок з судом за допомогою власних технічних засобів. За ухвалою суду від 15 березня 2024 року, розгляд справи здійснювався у режимі відеоконференції під час трансляції з приміщення Рокитнянського районного суду Київської області.
Зокрема, відповідач ОСОБА_1 висловлював постійні необґрунтовані підозри щодо поведінки свідків та позивача ОСОБА_4 під час судового засідання, яке проводилось в режимі відеоконференції під час трансляції з приміщення Рокитнянського районного суду Київської області. Такі підозри висловлювалися в тому числі і через відсутність у ОСОБА_1 можливості бачити все приміщення, в якому були присутні свідки та ОСОБА_4 , через його засоби зв?язку.
Тож суд, для забезпечення рівних умов участі в судовому засіданні та для уникнення в подальшому сумнівів у відповідача та його представника, постановив розгляд справи продовжити з викликом учасників справи та свідків безпосередньо до приміщення Миронівського районного суду та призначив судове засідання у справі на 14 годину 30 хвилин 10 квітня 2024 року.
В судове засідання до приміщення Миронівського районного суду Київської області викликані позивач ОСОБА_2 , представник позивача ОСОБА_6 , відповідач ОСОБА_3 , представник відповідач ОСОБА_5 , відповідач ОСОБА_4 , свідки ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .
Незважаючи на постановлену 18 березня 2024 року ухвалу суду про необхідність явки в судове засідання в приміщення Миронівського районного суду, 03 квітня 2024 року представник відповідача ОСОБА_5 подала клопотання про забезпечення її участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Клопотання обґрунтувала виключними обставинами, які перешкоджають їй з?явитися на розгляд справи безпосередньо до суду.
Суд врахував виключні обставини, наведені представником відповідача ОСОБА_5 , та ухвалою від 08 квітня 2024 року з метою реалізації право представника відповідача на участь у судовому засіданні постановив забезпечити участь у судовому засіданні 10 квітня 2024 року представника відповідача ОСОБА_5 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою захищеного відеоконференцзв`язку.
В судове засідання 10 квітня 2024 року безпосередньо в приміщення Миронівського районного суду з?явилися представник позивача ОСОБА_6 , відповідач ОСОБА_4 , свідки ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з?явився, про день час та місце розгляду справи повідомлений належно, причини неявки суду не повідомив.
Інтереси відповідача ОСОБА_3 в судовому засіданні представляла ОСОБА_5 , яка брала участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою захищеного відеоконференцзв`язку.
В судовому засіданні 10 квітня 2024 року після допиту свідків оголошено перерву до 14 травня 2024 року для виклику свідків.
11 квітня 2024 року від представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Бусол О.Ю. надійшли заперечння щодо дій головуючого судді Капшук Л.О. у судовому засіданні 10 квітня 2024 року.
В поданих запереченнях на дії головуючого у судовому засіданні представник відповідача вказала таке:
«… судове засідання від 10.04.2024 р. ніяк не можна назвати справедливим. Більше того, суддя в засіданні проявила свавілля, упередженість, неетичну поведінку, неповагу до представника позивача.
Суддя Капшук Л.О. на початку засідання не з?ясувала причину не з?явлення відповідача ОСОБА_3 до Миронівського районного суду Київської області, та її поважність, та в порушення ст. 222 ЦПК України не запитала учасників справи, чи може справа слухатися за його відсутності.
Суддя Капшук Л.О. висувала обвинувачення представнику відповідача ОСОБА_5 в тому, що та нібито не забезпечила гарний зв?язок на початку відеоконференції, не беручи до уваги те, що всі інші засідання, які проходили в режимі відеоконференції відбулися з бездоганним зв`язком з боку відповідача та його представника ОСОБА_5 , і яка особисто не могла вплинути на роботу мережі WI-FI 10.04.2024 р. під час воєнного стану в державі. Тож обвинувачення судді в не забезпеченні гарного зв?язку представником ОСОБА_5 з безпідставними. Так само суддя проявила подвійний підхід до суду і до позивача у питанні проведення відеоконференції, оскільки низка судових засідань на початку прийняття провадження до справи не відбулася з вини суду (як пояснювала секретар судді в телефонному режимі - з причини відсутності електроенергії в суді). Тоді представник відповідача ОСОБА_5 подавала до суду клопотання з зазначенням, що вони не відбуваються з вини суду, і проханням нарешті призначити судові засідання та розпочати розгляд справи.
На початку судового засідання, яке проходило в режимі відеоконференції, суд не забезпечив відповідну якість відображення - чорні силуети в темній кімнаті лише нагадували людей. На неодноразові заяви представника ОСОБА_5 щодо неможливості розглядіти осіб, які перебувають у залі, та, навіть, визначити їх тендерну приналежність, суддя Капшук О.Л., разом з представником позивача, відносно тривалий час запевняли, що зображення гарне, та потім неетично запитала в адвоката Бусол О.Ю., чи вона знущається над судом.
Відповідно до п. 11 статті 230 ЦПК України, кожний допитаний свідок залишається в залі судового засідання до закінчення розгляду справи. Суд може дозволити допитаним свідкам залишити залу засідання суду до закінчення розгляду справи за згодою сторін.
У порушення цієї норми, суддя не залишила першого допитаного свідка ОСОБА_9 в залі судового засідання до закінчення розгляду, та не запитала згоди на те сторін. Одразу після виходу з зали засідань свідка ОСОБА_9 , суд вимкнув відеоконференцію. Тож свідок отримав можливість спілкуватися з іншими свідками, яких ще не було допитано. На питання представника відповідача ОСОБА_5 за телефоном про причини припинення засідання, секретар судді повідомила, що суддею оголошено перерву на 5 хвилин. Проте, відеоконференцію суд припинив раніше, ніж суддя нібито оголосила перерву. До того ж фактично перерва тривала понад 15 хвилин.
Суддя Капшук Л.О. під час судового засідання 10.04.2024р., в ході поставлення запитань свідкам представником відповідача ОСОБА_5 припустилася грубого порушення встановленого порядку ЦПК України, що виявилося по-перше, в озвучуванні відповідей, які свідки не вимовляли та працювала фактично адвокатом сторони позивача, відповідаючи на питання, поставлені свідкам стороною відповідача, та натякаючи на потрібну відповідь.
Неодноразово під час засідання суддя Капшук Л.О. змушувала повторювати кожне питання представника відповідача ОСОБА_5 до свідків по 4-6 разів на різні лади, навмисно створюючи враження, що представник несе нісенітницю, та не шкодуючи голосових зв?язок представника ОСОБА_5 .
Суддя Капшук Л.О. навмисно створювала стресову ситуацію, неетично заважала працювати адвокату Бусол О.Ю., неодноразово підганяючи її, коли представник відповідача ОСОБА_5 ставила питання свідкам відповідача. Зокрема, суддя вимовляла: «Ви дуже довго думаєте», «ми на вас всі чекаємо, а ви...», «у мене немає часу», «ви ж адвокат, ви ж готувались», «свідки за дверима чекають, а ви...», «ви ж спланували собі питання заздалегідь», і.т. інше.
Представник відповідача ОСОБА_5 під тиском судді відмовилася продовжувати далі задавати питання свідку Степурі, хоча питання ще залишилися. Про неможливість продовжувати процедуру ставлення питань свідку з причини тиску на адвоката представник відповідача ОСОБА_5 заявила суду запереченням проти дій головуючого, просила занести до протоколу та постановити ухвалу.
Відповідно до п. 10 ст. 230 ЦПК України, головуючий має право за заявою учасників справи знімати питання, поставлені свідку, якщо вони за змістом ображають честь чи гідність особи, є навідними або не стосуються предмета розгляду.
Суддя Капшук Л.О. відхилила понад десяти заяв представника відповідача ОСОБА_5 зняти навідні питання, поставлені свідкам стороною позивачки та занести ці заяви до журналу судового засідання. На решту зазначених заяв суддя ОСОБА_11 просто не реагувала ніяким чином.
Суддя Капшук Л.О. постійно перебивала представника відповідача адвоката Бусол О.Ю. та безпідставно робила адвокату зауваження, спотворюючи події, що відбувалися в судовому засіданні (казала те, що насправді не відбувалося), зокрема, що адвокат нібито «нічого не чує», що у адвоката «поганий зв?язок», що адвокат «не здатний розуміти, що відбувається в засіданні», і. т. п.
Суддя Капшук Л.О., порушуючи етику судді, постійно наголошувала на не обізнаності з законодавством представника ОСОБА_5 , зокрема неодноразово вимовляючи: «... Ви ж адвокат і повинні знати..», «не знаєте».
Суддя Капшук Л.О. не заважала представнику позивачки ОСОБА_12 порушувати ЦПК України в частині допиту свідків, який сам відповідав замість свідків на питання представника відповідача. На заяви представника відповідача ОСОБА_5 про порушення ЦПК України представником позивачки ОСОБА_13 адвокат ніяк не реагувала.
Суддя Капшук Л.О. теж відповідала замість свідків, спонукаючи їх до "правильної" відповіді, зокрема, підводила висновок із відповідей (тобто, не була безсторонньою), а також просила їх більше не продовжувати, коли кожний з них свідчив фактично проти позивачки, але не розумів цього.
Суддя Капшук Л.О. переривала та не давала закінчити найважливіші для сторони відповідача ОСОБА_3 виступи та питання адвоката Бусол Олени Юріївни, говорячи що це не відноситься до справи. При цьому суддя не робила ніяких зауважень представнику позивачки ОСОБА_14 .
На заперечення представника відповідача ОСОБА_5 проти підказок судді кожному зі свідків додатковою інформацією, суддя не реагувала.
Наприкінці судового засідання тандем судді з представником позивачки намагалися створити враження під технічний запис нібито не розуміння адвокатом Бусол О.Ю. про що йде мова, коли суддя запитувала, в якому суді будуть допитані свідки відповідача. Потім суддя ОСОБА_11 з адвокатом Божком М.І. переконували адвоката Бусол О.Ю., що вона чує їх слова пізніше, ніж вони говорять, з технічних причин, проте, це не відповідає дійсності.
Відтак, відповіді всіх чотирьох свідків позивачки отримані із порушенням норм Конституції України та ЦПК України. Викривлення таким чином процесу порушує рівність сторін.
Засідання склало........стійке враження, що суддя Капшук Л.О. вже вирішила для себе справу на користь позивачки, і тепер відповідач змагається за результат не з позивачкою, а вже з Миронівським районним судом Київської області».
У зв?язку з наведеним та керуючись частиною 3 статті 214 ЦПК України, просила прийняти до уваги її заперечення щодо свавільних протизаконних дій головуючого Капшук Л.О. під час допиту чотирьох свідків позивачки у судовому засіданні від 10.04.2024 р. Заперечення занести до протоколу судового засідання та постановити відповідну ухвалу. Приєднати до матеріалів провадження.
Суд, дослідивши зміст заперечень представника відповідача щодо дій головуючого в судовому засіданні, дійшов висновку про необхідність відхилити заперечення з таких підстав.
Статтею 214 ЦПК України регламентовано повноваження головуючого у судовому засіданні, а також визначено порядок розгляду заперечень, зокрема учасників справи, щодо дій головуючого, які заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу.
Відповідно до приписів частини 3 статті 214 ЦПК України, у разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу.
На підставі правил частин 1, 2, 4 статті 214 ЦПК України, при одноособовому розгляді справи суддя, який розглядає справу, є головуючим у судовому засіданні. Головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи. Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.
Суд відхиляє заперечення представника відповідача на дії головуючого, які, на її думку, виразилися у не з?ясуванні причини нез?явлення відповідача ОСОБА_3 до Миронівського районного суду та її поважності, порушення головуючим правил статті 222 ЦПК України та не з?ясування думки учасників справи про можливість слухання справи за його відсутності з огляду на таке.
Стаття 222 ЦПК України, про яку зазначає представник відповідача, не регламентує порядок з?ясування думки учасників судового розгляду щодо можливості розгляду справи у відсутності учасника, який не з?явився в судове засідання.
Відповідно до пунктів 1, 4 частини 3 статті 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.
Частиною 1 статті 64 ЦПК України визначено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.
Наявні в матеріалах справи документи, надані представником відповідача ОСОБА_3 адвокатом Бусол О.Ю. на підтвердження її представницьких повноважень, не містять застережень щодо обмеження її повноважень, як представника ОСОБА_3 , під час розгляду цієї цивільної справи.
З огляду на зазначені правила, з урахуванням факту присутності в судовому засіданні представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Бусол О.В., головуючий не мала підстав з?ясування причин неявки в судове засідання відповідача ОСОБА_3 чи відкладення розгляду справи.
Суд відхиляє заперечення представника відповідача на дії головуючого, які, на її думку, виразилися у не забезпеченні головуючим відповідної якості зображення судового засідання в режимі відеоконференції з таких мотивів.
Для уникнення сумнівів щодо сумлінної поведінки учасників справи та свідків під час судового засідання, для забезпечення належного порядку проведення судового засідання суд ухвалою від 18 березня 2024 року постановив подальший розгляд справи здійснювати за участі учасників справи та свідків безпосередньо в приміщенні Миронівського районного суду Київської області.
Проте відповідач ОСОБА_3 та представник відповідача ОСОБА_5 не з?явилися в судове засідання для можливості наочно спостерігати за учасниками справи та свідками. Право представника відповідача на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції забезпечене судом.
Відповідно до частини 5 статті 212 ЦПК України, ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.
Перед початком судового засідання суд здійснив всі необхідні дії та вжив всі можливі заходи для забезпечення належного відеоконференцзв?язку. Зокрема під час судового засідання забезпечено належні якість відеозображення, звук та безперервність зв?язку. Для покращення якості зображення забезпечено належне освітлення залу судових засідань. При необхідності головуюча та учасники справи говорили гучніше.
Для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції представнику відповідача ОСОБА_5 в ухвалі суд роз?яснив необхідність використовувати комютерну техніку або смартфони з доступом в мережу Інтернет, які дозволяють передавати аудіосигнал та відеозображення.
Тому можливість чи неможливість представником відповідача розгледіти осіб, які перебувають у залі, та періодичне переривання зв?язку з представником відповідача, не пов?язана із діями головуючого у судовому засіданні, а залежала виключно від технічних можливостей власних засобів зв?язку представника відповідача та її особистого фізіологічного сприйняття інформації органами чуття.
Під час судового засідання зв?язок з представником відповідача ОСОБА_5 відеокамера представника відповідача періодично вимикалася, зв?язок переривався. В зв?язку з цим секретар судового засідання була змушена переприєднувати представника відповідача до відеоконференцзв?язку. Ці обставини були пов?язані зі станом зв?язку у представника відповідача, а не із технічним станом обладнання та зв?язку у Миронівському районному суді. Від дій головуючого чи секретаря судових засідань такі обставини не залежали.
Зазначене підтверджуються даними технічного відеозапису судового засідання та даними протоколу (журналу) судового засідання.
Суд відхиляє заперечення представника відповідача на дії головуючого, які, на її думку, виразилися у не проведенні низки судових засідань у режимі відеоконференції з причин відсутності електроенергії на початку прийняття провадження у справі з огляду на таке.
Диспозиція частини 3 статті 214 ЦПК України, на яку посилається позивач, встановлює право на подання заперечень щодо дій головуючого безпосередньо в судовому засіданні.
Проведення судового засідання у режимі відоконференції передбачає підключення технічних приладів до електромережі. За відсутності електропостачання, суд позбавлений можливості забезпечити проведення судових засідань у режимі відеоконференції. Планові та позапланові відключення електропостачання на території всієї України, в тому числі і в місті Миронівка, через ракетні обстріли об?єктів критичної інфраструктури агресором Російською Федерацією, проводилися ДТЕК Київські регіональні електромережі, а не головуючою у справі, та не залежали від її дій в судовому засіданні.
Суд відхиляє заперечення представника відповідача на дії головуючого, які, на її думку, виразилися у порушенні встановленого порядку допиту свідків з наступних мотивів.
Частинами 8-11 статті 230 ЦПК України встановлено, що головуючий у судовому засіданні та інші судді можуть ставити свідкові питання в будь-який час його допиту. Головуючий у судовому засіданні та інші судді мають право з`ясовувати суть відповіді свідка на питання учасників справи, а також ставити питання свідку після закінчення його допиту учасниками справи. Головуючий має право за заявою учасників справи знімати питання, поставлені свідку, якщо вони за змістом ображають честь чи гідність особи, є навідними або не стосуються предмета розгляду. Кожний допитаний свідок залишається в залі судового засідання до закінчення розгляду справи. Суд може дозволити допитаним свідкам залишити залу засідання суду до закінчення розгляду справи за згодою сторін.
Дії головуючого в судовому засіданні під час допиту свідків були спрямовані на забезпечення додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовання судового розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усування із судового розгляду все, що не мала істотного значення для вирішення справи, вжиття необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку, з`ясування суті відповідей свідків на питання учасників справи.
Такі дії відповідали приписам, визначеним статтею 214, частинами 8-11 статті 230 ЦПК України.
Відповідно до частини 3 статті 213 ЦПК України, у судовому засіданні можуть бути оголошені перерви, тривалість яких визначається відповідно до обставин розгляду справи, що їх викликали.
Свідок ОСОБА_9 після допиту залишилася в залі судового засідання. Після цього в зв?язку з необхідністю у судовому засіданні було оголошено технічну нетривалу перерву. Під час перерви свідок ОСОБА_9 та відповідач ОСОБА_4 вийшли із залу судового засідання. За тим, щоб свідок ОСОБА_9 та відповідач ОСОБА_4 не спілкувалися зі свідками, які ще не надали показання у справі, в холі суду слідкував судовий розпорядник.
Перерву суд оголосив до того, як представник відповідача від?єдналася від відеоконференцзв?язку.
Такі обставини підтверджуються даними технічного відеозапису судового засідання та даними протоколу (журналу) судового засідання.
Щодо мотивів виконати вимоги представника в частині занесення заперечень до протоколу судового засідання.
Частинами 4,5 статті 248 ЦПК України визначено, що під час здійснення повного фіксування судового засідання технічними засобами, а також проведення судового засідання в режимі відеоконференції протокол судового засідання створюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Учасник справи має право отримати копію технічного запису судового процесу.
У відповідності до пунктів 51, 52 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (в редакції, чинній станом на 10 квітня 2024 року) у разі проведення судового засідання в режимі відеоконференції секретар судового засідання засобами підсистеми ЄСІТС забезпечує ведення протоколу (журналу) судового засідання в електронній формі та технічний запис судового засідання.
У випадку використання підсистеми відеоконференцзв`язку для здійснення фіксування судових засідань, що проводяться без застосування режиму відеоконференції, секретар судового засідання засобами підсистеми ЄСІТС забезпечує ведення протоколу (журналу) судового засідання в електронній формі та технічний запис судового засідання.
До матеріалів справи в паперовій формі за необхідності приєднується роздрукований паперовий примірник протоколу (журналу) судового засідання з посиланням на технічний запис судового засідання.
Після закінчення засідання секретар судового засідання підписує кваліфікованим електронним підписом протокол (журнал) у визначені процесуальним законодавством строки, після чого засобами ЄСІТС обмежуються можливості внесення змін до протоколу (журналу).
Письмові зауваження користувачів до проколу (журналу) подаються через Електронний кабінет з урахуванням порядку та обмежень, які визначені законодавством.
Керуючись статтею 214 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В :
Відхилити заперечення представника відповідача ОСОБА_1 на дії головуючого судді Капшук Любові Олексіївни у судовому засіданні 10 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору: приватний нотаріус Рокитнянського районного нотаріального округу Скоробагатько Валентина Данилівна, Житньогірська сільська рада Рокитнянського району Київської області, про часткове розірвання договору довічного утримання, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання недійсним та скасування державного акта на право власності на земельну ділянку, зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, заборону вчинення дій, які можуть порушити право власності.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.О. Капшук