Номер провадження 2/387/21/24
У Х В А Л А

25 березня 2024 року смт Добровеличківка

Суддя Добровеличківського районного суду Кіровоградської області Майстер І. П.

розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_1 про поновлення процесуальних строків на подання відзиву по цивільній справі за позовом виконувача обов`язків керівника Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області в інтересах держави в особі Миколаївської обласної держаної адміністрації до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач 09 березня 2023 року звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення шкоди, завданої внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки.

В позові зазначив, що вироком Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 21 жовтня 2021 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 197-1 КК України та вирок набрав законної сили 03 грудня 2021 року. Вироком встановлено факт самовільного зайняття ОСОБА_1 земельної ділянки лісогосподарського призначення, кадастровий номер 482115500:13:000:0500 площею 3,9986 га в межах Березнегуватської селищної ради Баштанського району Миколаївської області, яка належить державі в особі Миколаївської обласної держаної адміністрації. Управлінням контролю за виконанням та охороною земель ГУ Держгеокадастру в Миколаївській області здійснено розрахунок розміру шкоди заподіяної державі ОСОБА_1 внаслідок самовільного зайняття вказаної ділянки, який становить 253899, 10 гривень. Однак нарахована шкода ОСОБА_1 добровільно не сплачена, що спонукало позивача звернутися до суду з відповідним позовом.

Від відповідача 13 березня 2024 року надійшов відзив та клопотання про поновлення процесуальних строків на подання відзиву мотивуючи тим, що він не являється фахівцем права та змушений був звернутися за юридичною допомогою.

Вирішуючи подане клопотання про поновлення строку, суддя виходить з наступного.

Наслідки пропущення процесуальних строків передбаченіст. 126 ЦПК України.

Так, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом

У відповідності до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ст. 178 ЦПК України у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.. До відзиву додаються:1) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем;2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення у справі «Жоффер де ля Прадель проти Франції»).

Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановления нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії»).

Європейський суд з прав людини у справі «Перетяка та Шереметьев проти України`зазначає, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою.

Разом з тим, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Перелік поважності причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Також, в рекомендаціях від 02.03.2022, прийнятих РСУ, зазначено таке: «6. Виважено підходити до питань, пов`язаних із поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків, по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану».

Суд може поновити відповідний строк якщо, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена отримання професійної правничої допомоги.

Приймаючи до уваги, що вказані у клопотанні підстави для поновлення процесуального строку є поважними та загальновідомими, об`єктивно перешкоджали відповідачу подати відзив в строк передбачений законом , тому суд прийшов до висновку про задоволення клопотання про поновлення строку на подачу відзиву.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.126,127 178 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання відповідача про поновлення строку для подання відзиву -задовольнити.

Поновити відповідачу строк для подання відзиву та долучити до матеріалів справи відзив з додатками.

Надати позивачу п`ятиденний термін для подання відповіді на відзив, а відповідачу заперечення.

Наступне судове засідання призначити на 13 годину 30 хвилин 10 квітня 2023 року в залі засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області (27000 Кіровоградська область, смт. Добровеличківка, вулиця Центральна 119).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області Майстер І. П.