"09" квітня 2024 р. Справа № 363/1666/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

09 квітня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Лукач О.П., перевіривши на відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області до ОСОБА_1 про стягнення заподіяної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

03.04.2024 до Вишгородського районного суду Київської області, засобами поштового зв`язку та за підписом представника позивача Р.Степаненко, надійшла вказана позовна заява, у якій позивач просить стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача заподіяну шкоду у розмірі 83074,89 гривень, а також просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення по справі.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Перевіривши матеріалами позовної заяви, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху з таких підстав.

Так, статтею 175 ЦПК України встановлено вимоги до позовної заяви, а статтею 177 цього Кодексу документи, що додаються до позовної заяви.

Відповідно до пункту 2 частини третьої 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно із частиною шостою статті 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Водночас, позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін по справі.

Також, відповідно до частини першої, пунктів 5 та 8 частини третьої статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно із частинами третьою та п`ятою статті 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач, звертаючись до суду із позовом про стягнення з відповідача коштів у розмірі 83074,89 грн, як частину надмірно виплаченої їй пенсії у розмірі 158242,93 гривні за період з 01.11.2020 по 30.11.2023, вказує, що частину надмірно виплачених коштів, а саме у розмірі 75168,04 гривень, позивачу повернуто АТ «Ощадбанк». При цьому позивачем у позовній заяві не зазначено про наявність та до неї не надано розрахунку, згідно якого можливо встановити період та розмір пенсії, яку було зараховано відповідачу відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» та їй виплачено у спірний період.

Також, в порушення частини першої статті 177 ЦПК України, позивачем не додано до позовної заяви її копії з додатками для надсилання судом відповідачу, а лише долучено квитанцію №44 від 28.03.2024 про направлення рекомендованого листа, без опису вкладення, на адресу ОСОБА_1 , що не відповідає вимогам ЦПК України, враховуючи, що позовну заяву подано до суду не в електронному вигляді через електронний суд.

Так, у пункті 87 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Салов проти України» (Заява № 65518/01) від 6 вересня 2005 року викладено правову позицію, відповідно до якої принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення у справі Ruiz-Mateos). Тобто, невід`ємним принципом права на змагальний судовий процес є надання кожній стороні в судовому провадженні можливості розглянути й оспорити будь-який доказ чи твердження, наведені з метою справити вплив на рішення суду. Отже, не надсилання позивачем способом, передбаченим чинним процесуальним законодавством, на адресу відповідача копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів порушує визначені законом засади змагальності, рівності учасників процесу перед законом і судом, а також позбавляє відповідача можливості своєчасно ознайомитись з відповідними позовними матеріалами, надати свої доводи і заперечення.

Щодо клопотання позивача, яке міститься у прохальній частині позову, про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, суд зазначає таке.

Так, відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із частиною другою статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною першою статті 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) позивачами є:

а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, законодавством встановлені конкретні умови, за наявності яких можливе звільнення від сплати судового збору, його відстрочення або розстрочення і єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони у справі.

З вищевикладеного вбачається, що Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області не є суб`єктами, на яких розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.

Варто зазначити, що заява про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідну заяву, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Крім того, відповідно до статті 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно із частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позивач Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області, звертаючись до суду із позовом та заявляючи клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення, не зазначає про наявність підстав для цього, а також не надає відповідних доказів. Будь-яке обґрунтування для застосування судом положень статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» у позовній заяві відсутнє.

З урахування вищевикладеного, клопотання позивача про відстрочення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Законом України «Про судовий збір» передбачені ставки судового збору за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

Таким чином, враховуючи зазначені положення закону, а також ціну позову 83074,89 гривень, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 3028,00 гривень, про що надати суду відповідні документи.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з недотриманням вимог, встановлених статями 175, 177 ЦПК України, які є імперативними нормами закону та мають вичерпний перелік вимог щодо належного оформлення позовної заяви.

Відповідно до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення її без руху.

Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України» (заява № 24402/02), від 30.05.2013 у справі «Наталія Михайленко проти України» (заява № 18389/03) зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

З урахуванням зазначеного, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України Київської області без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, вказаних у цій ухвалі, шляхом подання до суду позовної заяви у новій редакції, усунувши недоліки, зазначені вище та додавши документи, що підтверджують сплату позивачем судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Керуючись статтями 133, 136, 175, 177, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні клопотання позивача про відстрочення судового збору - відмовити.

Позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України Київської області до ОСОБА_1 про стягнення заподіяної шкоди залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу та представнику, що у разі не усунення недоліків у встановлений строк, заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Лукач