Справа № 466/3503/23 Головуючий у 1 інстанції: Волоско І.Р.
Провадження № 22-ц/811/3774/23 Доповідач в 2-й інстанції: Ванівський О. М.
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

10 квітня 2024 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого:Ванівського О.М.,

суддів: Цяцяка Р.П., Шеремети Н.О.,

перевіривши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Лех Р.А. на рішення Галицького районного суду м.Львова від 10 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням,-

в с т а н о в и в:

Оскаржуваним рішенням позов задоволено.

Рішення суду оскаржив представник ОСОБА_1 адвокат Лех Р.А., подавши апеляційну скаргу, з пропуском строку.

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 08 січня 2024 року апеляційну скаргу було залишено без руху.

Як вбачається з матеріалів справи, копію ухвали від 08 січня 2024 року про залишення апеляційної скарги без руху апелянту ОСОБА_1 було направлено на адресу вказану в апеляційній скарзі, проте повідомлення повернулось за закінченням терміну зберігання.

Копію ухвали від 08 січня 2024 року про залишення апеляційної скарги без руху представник ОСОБА_1 адвокат Лех Р.А. отримав 19 січня 2024 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Відповідно до частини п`ятої статті 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Верховний Суд в постанові від 01 червня 2022 року у справі № 761/42977/19 зазначав, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Статтею 43 ЦПК України встановлений обов`язок добросовісного користування учасниками судового процесу процесуальними правами. Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України»).

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до правових висновків ЄСПЛ, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України"). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення у справі "Мельник проти України").

Згідно з встановленою практикою ЄСПЛ, вирішення питання про поновлення строку на оскарження знаходиться в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів потрібно вказувати підстави. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення по їх справі. Однак навіть можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу повинні вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» і «Трух проти України»)

Підстави пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання апеляційної скарги.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Отже, у контексті забезпечення реалізації права на оскарження судового рішення та вирішення питання поновлення строків на таке оскарження у рішеннях ЄСПЛ сформувалась стала практика, відповідно до якої поновлення строків на оскарження може бути виправданим, якщо пропуск строку є поважний, об`єктивно незалежний від волі та поведінки скаржника.

Апелянт не виконав вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху та не подав суду заяву із зазначенням причин пропуску строку на апеляційне оскарження. Підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Галицького районного суду м.Львова від 10 липня 2023 року зазначені ним в апеляційній скарзі судом визнано неповажними.

Відповідно до ч. 4 ст.358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк , визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнанні судом неповажними.

Враховуючи наведене та керуючись ч.4 ст.358 ЦПК України,

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Лех Р.А. на рішення Галицького районного суду м.Львова від 10 липня 2023 року.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий : О.М.Ванівський

Судді: Р.П.Цяцяк

Н.О. Шеремета