Єдиний унікальний номер 725/6074/20
Номер провадження 2/725/1043/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.04.2024 року Першотравневий районний суд м.Чернівців

в складі:

головуючої судді Піхало Н.В.

за участю секретаря судового засідання Соник А.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чернівці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: товариство з обмеженоюю відповідальністю «Єврокомунбуд», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2020 року позивачі звернулися до суду із вищевказаним позовом, в обґрунтування якого вказували, що є власниками квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується Інформацією з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 28.08.2020 року.

При цьому, зазначали, що квартира АДРЕСА_2 , яка розташована поверхом вище, належить на праві приватної власності відповідачу ОСОБА_3 .

Також вказували, що з квартири відповідача неодноразово відбувається залиття належної їм на праві власності квартири, у тому числі факт витоку води відбувся й у період з 1 по 8 липня 2020 року.

З метою фіксування затоплення належної їм на праві власності квартири, 1 липня 2020 року комісією в складі інженера ТОВ «Єврокомунбуд» - ОСОБА_4 та техніка ТОВ «Єврокомунбуд» - ОСОБА_5 складено акт на предмет заливу стелі та стіни квартири АДРЕСА_1 .

Під час обстеження квартири було встановлено, що у житловій кімнаті площею 25,6 м2 на стіні, що межує з сусіднім будинком виявлено сліди заливу площею до 1 м2, та на стіні, що межує з коридором і сходовою клітиною виявлено сліди замокання на стелі довжиною 2,5 м/п та шириною 0,70 м/п.

Крім того, зазначали, що протягом тижня продовжувалося замокання їх квартири, у зв`язку із чим повторно було викликано комісію ТОВ «Єврокомунбуд», яка після обстеження їх квартири склала акт від 8 липня 2020 року, відповідно до якого, після попереднього обстеження на стіні виявлена мокра пляма збільшилася до 25 см., а на стелі мокра пляма збільшилася до 1,5 м/п та довжиною до 3 м/п. При цьому, зазначали, що причиною затоплення сталося через виток води з квартири АДРЕСА_3 з каналізаційної внутрішньо квартирної мережі.

Внаслідок залиття їх квартира потербує термінового поточного ремонту, оскільки на стелі поступово осипається шпаклівка, розвивається грибок, постійно підвищена вологість (сирість), з`являється специфічний неприємний запах, що додатково впливає на їх стан здоров`я.

З метою позасудового врегулювання даного питання вони неодноразово зверталися до відповідача про вирішення питання щодо відшкодування завданої шкоди, однак він від добровільного відшкодування завданої шкоди ухиляється, у зв`язку із чим вони змушені звернутися з відповідним позовом до суду.

Посилаючись на вищевказане, просила стягнути з відповідача на їх користь збитки, завдані залиттям квартири АДРЕСА_1 , а саме: матеріальну шкоду в розмірі 20613 грн. 37 коп., а також завдану залиттям квартири моральну шкоду, яку вони оцінили в розмірі 10 000 грн. та витрати понесені у зв`язку із розглядом даної справи в розмірі 20 584 грн. 00 коп.

Не погоджуючись із вказаним позовом, відповідач ОСОБА_3 через канцелярію суду подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими. Зокрема вказав, що він у своїй квартирі АДРЕСА_3 проводив капітальний ремонт у 2014 році з повною заміною всіх труб та інших сантехнічних вузлів, та з моменту проведення капітального ремонту по сьогоднішній день жодного випадку витоку води та порушення цілісності труб в нього не було, тому просив відмовити у задоволені позову у повному обсязі.

В судовому засіданні представник позивачів підтримав поданий позов та просив про його задовлення. При цьому, суду пояснила, що вважає, що залиття квартири її довірителів сталося з квартири відповідача, яка розташована поверхом вище й відповідно останнім суду не надано належних та допустимих доказів на спростування відсутності його вини. Крім того, при проведенні експертного дослідження відповідач не допустив експерта до огляду його квартири метою її обстеження, а тому вважає, що у такий спосіб ухилився від виконання ухвали суду про призначення експертизи. Також вказала, що факт залиття квартири зафіксовано відповідними актами складеними ТОВ «Єврокомунбуд» й відповідно відповідач має відшкодувати завдану позивачам матеріальну та моральну шкоду, а також сплатити понесені у звязку із розглядом даної справи в суді судові витрати.

Відповідач та його предстаник заперечили проти задоволення позову. При цьому, в огрунтування своїх доводів вказували про те, що надані преставником акти залиття квартири не відповідють вимогам чинного законодавства, складені у відсутності відповідача, а також неналежним органом, оскільки ТОВ «Єврокомунбуд» не є балансоутримувачем будинку й відповідно не уповноважений на складання таких актів. Крім того, жоден із висновків експерта не вставновив причини залиття квартири позивачів, у тому числі не вказав , що в залитті квартири наявна саме вина ОСОБА_3 . Вказав, що залиття квартири позивачів відбувається через потрапляння вологи з даху буднку та через димовинтеляційні канали. Крім того, через протікання даху в його квартирі також наявні сліди замокання, а тому підстави для покладення на нього відповідальності за завдану залиттям квартири позивачів шкоду підстави відсутні. Також звернув увагу й не те, що при проведенні експертного дослоідженя, експерт у відповідності до вимог чинного законодавства не повідомив його про проведення огляду квартири й відповідно його вини у недопуску експерта для обстеження його квартири немає. Також експерт при проведенні дослідження, не оглядав дах та горпищне будинку й відпвідно у своєму висновку не спростував того, що волога може потрапляти й через дах. Просив в задоволенні позову відмовити.

В судове засідання третя особа не з`явилась, про дату та час розгляду справи повідомлена належним чиом.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази по справі, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_6 є власниками квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру від 28 серпня 2020 року № 221968330 ( а.с. 11-13 т. 1).

Квартира АДРЕСА_2 , яка розташована поверхом вище, належить на праві власності відповідачу ОСОБА_3 , що також підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру від 15 грудня 2020 року № 237167171 .

При цьому, звертаючтись до суду із вказаним позовм, позивачі зазначали, що належна їм на праві власнсоті квартира затоплена власником квартири, розташованої поверхом вище й відповідно факт затоплення підтверджується актами, складеним комісією ТОВ «Єврокомунбуд» від 1 липня 2020 року та 8 липня 2020 року. Внаслідок затоплення квартири їм завдана матеріальна та моральна шкода, яка підлягає стягненню з відповідача, як винної у затопленні квартири особи.

Так, відповідно до акту, складеного комісією ТОВ «Єврокомунбуд» від 1 липня 2020 року при обстеженні житлової кімнати квартири АДРЕСА_1 на предмет заливу стелі та стіни вставнолено, що у житловій кімнаті 3-3 площею 25, 6 кв.м. проведено ремонтні роботи, на стіні, що межує з сусіднім будинком виявлено давні сліди заливу площею до 1 м. т.; на сніні, що межує з коридором та сходовою клітиною виявлено сліди замокання на стелі нові довжиною 2,5 м/п та широною 1 м/п; на стіні довжиною 2, 5 м/п шириною 0,70 м/п. Над квартирою АДРЕСА_4 . ( а.с. 9, т. 1).

З акту від 8 липня 2020 року, складеного комісією ТОВ «Єврокомунбуд» убачається, що виходом на місце комісією проведено обстеження житлової кімнати квартири АДРЕСА_1 на предмет заливу стелі та стіни. При обстеженні вставнолено наступне: після попереднього обстеження на стіні мокра пляма збільшилася по ширині на 25 см.; на стелі збільшилася мокра пляма шириною до 1,5 м/п, довжиною до 3 м/п. Витік води виявлено власником квартири АДРЕСА_3 , яка розміщена поверхом вище, з каналізаційної внутрішньо квартирної мережі (зі слів власника квартири в телефонному режимі ( а.с. 10, т. 1)).

Дані акти підписані лише членами комісії та затвердженні директором ТОВ «Єврокомунбуд».

Так, відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого права (реальні збитки).

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. Такі витрати мають бути необхідними для відновлення права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню, обчислюється, виходячи із реальної вартості втраченого майна або вартості виконаних робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі на момент розгляду справи.

При цьому, відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України , викладених у пункті 2 постанови від 27.03.1992р. № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Між тим, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Отже, з огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного судочинства на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу (Постанова Верховного Суду від 26.09.2018р. по справі № 569/14230/15-ц (провадження № 61-7934св18).

Зокрема, як на доказ факту залиття відповідачем квартири позивачів, останніми надані акти від 1 та 8 липня 2020 року, в яких зафіксовані сліди замокання в квартирі позивачів.

Так, відповідно до правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил).

Згідно п.2.3.6. Правил, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Акт складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, також в акті чітко зазначаються причини залиття та висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду.

Крім того, згідно роз`яснень, наданих Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у Листі від 29.12.2009 року №12/20-11-1975 факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої торонни та з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин.

Таким чином, акт про залиття це обов`язковий документ, який складається комісією з метою фіксування події та з`ясування причин залиття приміщення.

Складання акту про наслідки залиття житлового приміщення з порушенням вищевказаних вимог (діючого законодавства) є однією з підстав для відмови в задоволенні позовної заяви оскільки акт, в розумінні закону, є єдиним документом, яким підтверджується факт залиття квартири.

Вказане твердження підтверджується висновком Верховного Суду від 21.02.2018 року у справі №2-1974/11, в якому зазначено наступне: «виходячи з викладеного, правильним є висновок суду першої інстанції, з яким обґрунтовано погодився апеляційний суд, що вищевказаний акт від 12 грудня 2007 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, в ньому не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, інші необхідні для такого документа реквізити. Тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди».

Крім того, в постанові Верховного Суду від 25.11.2020 у справі №344/11147/17 визначено, що «акт від 08 липня 2017 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, в ньому не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, відсутній висновок про встановлення вини особи, яка вчинила залиття та інші необхідні для такого документа реквізити, а тому обґрунтованим є висновок судів попередніх інстанцій про те, що цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди».

Таким чином, Верховний Суд неодноразово наголошував у своїх постановах про те, що у разі невідповідності складеного акту вимогам Правил щодо його складання, він не може бути належним та допустимим доказом у справі, за відсутності інших доказів, що свідчать про винуватість відповідача у заподіянні шкоди.

При цьому, якщо власник житла, який спричинив залиття, відмовляється від підписання акту, це не може вплинути на його правильність та юридичну значимість (постанова КЦС ВС по справі № 753/20314/15-ц від 12.11.2018 р.).

Судом встановлено, що наявні у справі акти про залиття від 1 липня та 8 липня 2020 року не відповідають вказаним приписам законодавства, зі змісту актів убачається, що останні не підписані ні зі сторони власників затопленої квартири (потерпілим), ні зі сторони винної особи, в данному випадку відповідачем ОСОБА_3 ..До того ж зазначені акти не містять будь-яких відомостей про відмову, зокрема відповідача від його підписання, а також в них не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття та інші необхідні для такого документа реквізити.

За таких обставин, суд враховуючи вищевказані положення закону, приходить до висновку, що позивачами не доведено факт відповідності складених актів за їх формою та змістом нормам чинного законодавства.

Крім того, позивачами не доведено й того, що відповідач дійсно залучалася до складання вищевказаних актів про залиття квартири позивачів й відповідно вказівка в акті від 8 липня 2020 року про повідомлення відповідачем про витік води з внутрішньоквартиної мережі, зважаючи на те, що відповідач заперечує факт його повідомлення про складання актів та запрошення для обстеження комісією як квартири позивачів, так й його квартири метою встанолення причин витоку води та фіксування пошкоджень, а також відсутність належних доказів повідомлення відповідача про необхідність зявитися для складання відповідного акту є суперечливою та належними доказами не підтверджена.

Таким чином, аналізуючи надані позивачами акти про залиття квартири від 01 та 8 липня 2020 року, суд приходить до висновку, що вказані акти не відповідають вимогам Правил, оскільки у них відсутні однозначні висновки щодо конкретних причини залиття квартири, вини особи, що вчинила залиття, складені за відсутності власника чи представника винної сторони. Акти не містять інформації про те, що відповідач запрошувалася для огляду квартири позивача з метою встановлення факту залиття, що вказані акти були вручені відповідачу і що останній ознайомлений з ними. При цьому істотність допущених порушень зумовлює їх недопустимість.

Крім того, ураховуючи вищевказані обставини, а саме те, що всупереч установленим нормам відповідач не брав участі при огляді наслідків залиття квартири комісією, не був для цього запрошений, не мав можливості зауважити чи заперечити з питань огляду і не отримав під розписку акт про залиття, розрахунки збитків на підставі таких актів не можуть бути достовірними, оскільки в них не підтверджено дійсний факт залиття саме у певний період часу 1 та 8 липня 2020 року, що також не встановлено й висновками експертів, не вставнолені й причини залиття, зокрема факт залиття квартири позивачів внаслідок витоку саме з квартири відповідача, як і не виявлено причину залиття.

Слід також зазначити, що вищевказані акти про залиття складені неуповноваженим органом ТОВ «Єврокомунбуд», оскільки починаючи з 2 грудня 2019 року дана організація не здійснює обслуговування будинку, будинок знятий з балансу та перебуває на утриманні співваласників будинку, що підтверджується наданими відповідачем доказами ( а.с. 113-115, т. 1).

При цьому, членів ОСББ позивач не повідомляв про залиття квартири та не запрошував для фіксування наслідків затоплення, у тому числі й керуючого будинку, якого було обрано його співвласниками.

За таких обставин, суд вважає, що відповідні акти не можуть бути належними і допустимими доказами протиправної поведінки відповідача, що полягала у залитті квартири позивача, та причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та завданими позивачам збитками.

Наявні фотознімки з пошкодженням також не є належними та допустимими доказами у справі, зокрема доказами факту залиття саме 1 та 8 липня 2020 року з провини відповідача, оскільки були створені набагато пізніше після виявлення слідів замоканнння та в ході проведення експертиз.

Також позивачами не надано доказів звернення в комунальні та аварійні служби, які усувають аварії і несправності в житлових будинках, що також ставить під сумнів факт залиття квартири саме 1 та 8 липня 2020 року.

Таким чином, позивачем не подано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження залиття квартири відповідачем 1 та 8 липня 2020 року.

Так, за правилами ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно зі ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. А згідно зі ст. 79 ЦПК, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Згідно з ч. 1 ст. 80 ЦПК достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч. Ч. 1, 6, 7 ст. 81 ЦПК обов`язок доказування і подання доказів покладається на торонни. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтями 12, 13 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 6 статті 81 ЦПК України встановлено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З метою визначення причин затоплення, а також розміру завданої матеріальної шкоди, наявності протиправної поведінки заподіювача шкоди та причинного звязку між шкодою та поведінкою заподіювача, позивачі зверталися до суду із клопотаннями про призначення в справі судово-будівельної експертизи.

При цьому, згідно положень процессуального законодавства, висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством (ч. 1 ст. 102 ЦПК України).

Так, відповідно до висновку експерта № СЕ-19/126-22/979-БТ від 31 березня 2022 року експерт при проведенні дослідження встановив, що в квартирі АДРЕСА_1 наявні пошкодження стін та стелі, а саме: в житловій кімнаті 3-3 площею 25, 6 кв.м. на стінах та стелі присутні пошколдженя у вигляді відшарування верхнього шару пофарбування, розтріскування та часткового осипання верхнього шару шпаклювання, окремі тріщини ( шириною 1-3 мм) та висоли площею до 1 кв.м., на стінах та стелі в окремих місцях присутні плями від замокання та наявне часткове утворення плісняви.

Разом з тим, враховуючи відсутність належним чином оформленних актів про залиття експертом визначити йомовірний період, а саме у період з 1 липня по 8 липня 2020 року виникнення пошкодження стін та стелі квартири АДРЕСА_1 , а також причини затоплення даної квартири у вказаний період виявилося неможливим.

Також експертом, враховуючи те, що визначити йомивірний період пошкодження стін та стелі квартири АДРЕСА_5 , зокрема чи виникли такі пошкодження у період з 1 по 8 липня 2020 року, а також визначити причини таких пошкоджень шляхом проведення натурального обстеження неможливо, вид та обсяг робіт, які потрібно провести для усунення пошкоджень, вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок затоплення квартири АДРЕСА_6 та 8 липня 2020 року, а також розмір матеріальної шкоди, спричиненої цим залиттям, не визначалися. ( а.с. 7-16, т. 2).

Даний висновок був підтверджений експертом ОСОБА_7 в ході розгляду справи, який вказав, що оскільки акти про залиття квартири позивачів складені у порушення вимог закону, не містять усієї необхідної та детальної інофрмації про час затоплення, пошкодження тощо, визначити причини залиття, а також час залиття експертним шляхом є неможливим.

Оскільки висновок експерта був визнаний неповним та усунунти його неповноту не виявилося можливим шляхом отримання розяснень експерта, судом було призначено провторну судову будівельно-технічну експертизу.

Так, відповідно до висновку експерта № 156 від 31 серпня 2023 рроку проведенного за результатами додаткової судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що в квартирі АДРЕСА_1 наявні ряд пошкоджень на поверхнях оздоблення стін та стелі, які не повязані з їх залиттям, а також поршкодження оздоблення стін та стель, які повязані із залиттям, а саме: в приміщенні вбиральні поз. 3-10 плями жовтого кольору на поверхні білого фарбованого шару оздоблення стін та стелі, розташовані поруч місця проходження каналізаційного стояка через перекриття між треттім та мансардним поверхами; в приміщенні житлової кімнати поз. 3-3 окремі місця насичення оздоблювального шару стін в верхній частині стіни яка відділяє дане приміщення від сходової клітини і коридору поз. 3-1, та стіни зі сторонни сусіднього будинку; на стелі в частині, що примикає до плями на стіні, яка відділяє дане приміщення від сходової клітини і коридору поз. 3-1, і в місцях насичення оздоблювального шару вологою наявні плями сіро-жовтого кольору частково помаранчево-рожевого та чорно-коричневого кольору (йомивірно ураження грибком) на білому та кольоровому (зеленому) фарбованому шарі з його частковим відшаруванням та відпаданням.

Також даним висновком експертизи встановлено, що причиною залиття квартири АДРЕСА_1 ймовірно є потрапляння рідини з приміщення квартири АДРЕСА_3 , горища, покрівлі або димарів, в звязку з недопущенням експерта до даних приміщень та елементів житлового будинку, стверджувати більш однозначно, який з вказаних чинників є причиною залиття квартири АДРЕСА_4 , експерту не надається можливим.

Експерту не надається можливим однозначно стверджувати, що залиття квартири АДРЕСА_1 відбулося безпосередньо із квартири АДРЕСА_2 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 .

Крім того, експерту не надається можливим точно встановити період коли відбулося залиття квартири АДРЕСА_1 , при цьому, плями жовтого кольору на поверхні білого фарбового шару оздоблення стін та стелі в приміщенні вбиральні поз. 3-10, розташовані поруч місця проходження каналізаційного стояка через перекриття між третім та мансардним поверхами це плями від давнього замокання, а плями сіро-жовтого кольору частково помаранчево-рожевого та чорно-коричневого кольору на білому та кольоровому (зеленому) фарбованому шарі з його частковим відшаруванням та відподпанням на поверхнях оздоблення стін та стелі житлової кімнати поз. 3-3 це плями від постійного або періодичного замокання.

Крім того, експертом визначено обсяг робіт, необхідних для проведення ремонтно-відновлювалтьних робіт у квартирі АДРЕСА_5 та вартість ремонтно-відновлювальних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень що виникли внаслідок залиття у приміщенні житлової кімнати поз. 3-3 квартири АДРЕСА_1 ( стін та стелі), визначена станом на час проведення експертизи, з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали із застосуваннням компютерного програмного забезпечення комплексу ІВК, що відповідає Кошторисним нормам України та становить 22 665 грн. 24 коп. Розмір матеріально (майнової) шкоди завданої внаслідок залиття квартири визначений станом на час проведення експертизи, з урахуваннням опосередкованих цін на будівельні матеріалаи становить 20 006 грн. 59 коп. Вартість ремотно-будівельних робіт проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок залиття у приміщенні вбиральні поз. 3-10 квартири АДРЕСА_5 , визначена станом на час проведення експертизи становить 690 грн. 89 коп. Відповідно, розмір матеріальної (майнової) шкоди завданої внаслідок залиття у приміщені вбиральні становить 606 грн. 78 коп. ( а.с. 133-159, т. 2).

Даний висновок експертизи був підтверджений допитаним в ході судового розгляду справи експертом ОСОБА_8 , яка в ході судового розгляду суду пояснила, що точно визначити причини затоплення квартири позивачів та час запотленні, зокрема причетність до залиття квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_3 є неможливим, оскільки в ході проведення експертного дослідження її як експерта не було допущено до огляду квартири відповідача. Також експерт в ході надання роз`яснень не виключила можливості потрапляння вологи до квартири АДРЕСА_5 через протікання даху та димарі будинку, в які може потрапляти волога та які проходять по стіні будинку, що межує зі сходовою клітиною та квартирою позивачів. Крім того, наявність плям було нею виявлено у тому числі й на стелі і стіні, яка відділяє приміщення квартири від сходової клітини та на стелі в частині, що примикає до плями на стіні, яка відділяє дане приміщення квартири від сходової клітини. При цьому, горище будинку нею не оглядалося.

Також вказала, що вона повідомляла відповідача про дату огляду як письмово, так й в телефонному режимі, однак останній не зявився та не надав доступ для огляду його помешкання.

При цьому, оглянувши надані відповідачем та приєднані до матеріалів справи фотознімки горища, експерт вказала, що з даних фотознімків чітко убачаються значні сліди замокання перекриття між дахом будинку та горищем й відповідно не виключено, що причиною затоплення квартири позивачів може бути потрапляння вологи саме з даху будинку, а також через димовинтиляційні канали будинку.

Оцінивши наявний у справі висновок експерта за результатами проведення додаткової судової будівельно-технічної експертизи, суд приходить до висновку, що даний висновок не містить однозначних доказів неправомірних дій відповідача, які б перебували у причинно-наслідковому зв`язку із залиттям квартири АДРЕСА_1 , оскільки експертом дане питання фактично не досліджувалося через відсутність можливості огляду квартири відповідача ( кв. АДРЕСА_2 ).

При цьому, в матеріалах експертного дослідження, окрім вказівки про направлення повідомлення стронам про проведення огляду квартир та узгодження огляду квартири АДРЕСА_3 з відповідачем 1 травня 2023 року в телефонній розмові, належних та допустимиїх доказів на підтвердження належного повідомлення відповідача про час та місце огляду квартир відсутнє (а.с. 134, т.2 ), а при відсутності таких доказів суд позбавлений можливості визнати відповідно до положень ст. 109 ЦПК України недопуск до огляду квартири АДРЕСА_3 як ухилення відповідача від проведення експертизи та визнання певних фактів, для встановлення яких призначалася експертиза доведеними.

Таким чином, факт безпосереднього потрапляння вологи до квартири позивачів саме з квартири відповідача не знайшов свого підтвердження, оскільки при проведенні експертного дослідження експертом були визначено декілька можливих варіантів причин затопланення й відповідно жеден з них належними доказами не пітверджений, а тому суд позбавлений можливості встановити причинний зв`язок між шкодою та поведінкою відповідача.

З огляду на вказане, вищевказаний висновок експерта, який був долучений до матеріалів справи, також не можна вважати належним доказом, який би підтверджував розмір реального збитку, завданого позивачам внаслідок залиття квартири саме 1 та 8 липня 2020 року, а також вини та причинного зв`язку між діями або бездіяльністю відповідача та наслідками у вигляді шкоди.

Відтак беззаперечних доказів, які б підтвердили вину відповідача у залитті квартири позивачів саме 1 та 8 липня 2020 року суду не надано й відповідно рішення суду не може грутуватися на припущеннях.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що доводи щодо заподіяння саме відповідачем шкоди, протиправність його поведінки, а також розмір матеріального збитку не доведено належними та допустимими доказами, а тому суд не має підстав вважати позовні вимоги доведеними, у зв`язку із чим в задоволенні позову слід відмовити.

Крім того, згідно правової позиції, викладеної у постанові КЦС ВС від 18.03.2020 у справі № 460/2545/17, якщо право, за захистом якого звернувся позивач, не порушено, то і підстав для відшкодування моральної шкоди (похідна вимога) немає.

Таким чином, оскільки в задоволенні позовних вимог в частині відшкодування матеріальної шкоди відмовлено, суд вважає за необхідне відмовити й у задоволенні позовних вимог у частині відшкодування моральної шкоди, які є похідними та тісно взаємопов`язані з вимогами про відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Стеттю 141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову на відповідача; 2) у разі відмови в позові на позивача.

Керуючись ст. ст. 22, 322, 360, 382, 1166 ЦК України, ст. ст. 4, 10, 12, 13, 76-81, 102, 109, 133, 141, 247, 259, 264, 265, 268, 273, 281-282, 283-289, 354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: ТОВ «Єврокомунбуд», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду через Першотравневий районний суд м.Чернівці протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці Н.В. Піхало