Провадження № 2/638/1758/24

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Рибальченко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Почерніної А.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

встановив:

ОСОБА_2 звернулась до Дзержинського районного суду із позовом до Ізюмської міської ради Харківської області, в якому просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 - два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

В обґрунтуванні позовних вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Глинське, Ізюмського району, Харківської області померла баба позивача ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті залишилася спадщина, а саме: житлова квартира за адресою: АДРЕСА_1 ., частину якої вона заповідала ОСОБА_4 , відповідно до заповіту від 23.05.2012 року. На момент смерті ОСОБА_3 була зареєстрована одна, шлюб з чоловіком був розірваний у 1981 році, в шлюбних відносинах більше не перебувала. Спадкова справа після померлої не відкривалась. При зверненні до нотаріуса з приводу відкриття спадкової справи і видачі спадщини на майно померлої позивачу було повідомлено, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку з дня смерті спадкодавця. Позивач зазначає, що з заявою про прийняття спадщини у неї не було можливості звернутися в зв`язку із збройною агресією РФ проти України. Місто Ізюм та райони, де мешкала ОСОБА_1 , було окуповано у період з березня по вересень 2022 року. В зв`язку з активними бойовими діями на території с. Топальське, Ізюмського району, позивачка була змушена виїхати до м. Ізюм, Харківської області. Після смерті померлої ОСОБА_3 при зверненні до нотаріуса з приводу відкриття спадкової справи в м. Харкові, в січні місяці 2023 року, їй було роз`яснено що на період військового стану в Україні термін для звернення з заявою до нотаріуса продовжено до десяти місяців по місцю останнього проживання спадкодавця, до ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Ізюм, Харківської області. При зверненні до нотаріуса з приводу відкриття спадкової справи в серпні 2023 року в м. Ізюм їй було повідомлено, оскільки на цей час був змінений строк для подання заяви про прийняття спадщини з десяти місяців до шести місяців, а так як ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 строк на прийняття спадщини був пропущений.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 22 вересня 2023 року провадження по справі відкрито за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 01 квітня 2024 року підготовче провадження закрито та призначено розгляд справи по суті.

Позивач в судове засідання не з`явився, до суду надав заяву в якій просив проводити розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_3 відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 0 та свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 12.03.1998 року.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 про що складено відповідний актовий запис № 351.

Згідно з копією заповіту зареєстрованого в реєстрі № 1313 від 23.05.2012 року посвідченого приватним нотаріусом Ізюмського міського нотаріального округу Харківської області Кардашиною Г.І., ОСОБА_3 на випадок своєї смерті заповіла належну їй на праві власності квартиру за адресою: АДРЕСА_1 в рівних частках гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 та гр. ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії Ізюмського районного нотаріального округу Стрельцова О.О від 06 вересня 2023 року за № 848/01-16 ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті бабусі ОСОБА_3 померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказана відмова у вчиненні нотаріальної дії обумовлена тим, що ОСОБА_1 пропустила шестимісячний строк прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 .

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом частин 1, 2 статті 1220 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно з частиною 3 статті 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.

Частиною першою статті 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини 3 статті 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Вказаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року №565/1145/17.

Вирішуючи спір у спадкових справах, зокрема, щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 308/4272/19 (провадження № 61-17072св20), від 15 квітня 2021 року у справі №591/1271/18 (провадження № 61-195св21), від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19 (провадження № 61-18000св20), від 21 жовтня 2021 року у справі № 643/13260/19 (провадження № 61-9552св21), що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач наголошувала, що нею пропущено строк, визначений статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та веденням бойових дій у країн та безпосередньо міста Харкова та Харківської області; у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущення строку для подачі нею заяви про прийняття спадщини.

Верховний Суд в постанові від 20 жовтня 2021 року у справі №405/7111/19-ц (провадження № 61-10591св21) виклав правовий висновок, згідно якого при оцінці наявності поважних причин для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, суди повинні розмежовувати два періоди та оцінювати наявність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізацією особою права на прийняття спадщини. Перший період період визначений законом для прийняття спадщини (6 місяців від дня відкриття спадщини), а другий період від дня закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду із позовом при визначенні додаткового строку для прийняття спадщини.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався та діє на час розгляду справи.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року №469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану» пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» виключено.

23 травня 2023 року постанова КМУ від 09 травня 2023 року № 469 набула чинності.

З матеріалів справи вбачається, що спадкоємець ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а отже кінцевим строком для подання заяви про прийняття спадщини для позивача було 05 липня 2023 року.

В свою чергу, приватним нотаріусом Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_6 . Тобто позивачем було пропущено строк на звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 два місяці, що є незначним періодом часу та з урахуванням неоднозначності законодавства щодо перебігу строку для прийняття спадщини, що діяли на той момент суд вважає таку причину пропуску поважною.

Судом встановлено, що спору про спадкування не існує, а сама спадщина відповідно до вимог ст.1277 Цивільного кодексу України відумерлою не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до ч. 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно із ч. 3ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню та ОСОБА_1 необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 тривалістю в два місяці, з дня набранням рішенням суду законної сили.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 з дня набрання рішенням суду законної сили.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/ на Офіційному веб-порталі судової влади України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня виготовлення повного рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 ).

Відповідач: Ізюмська міська рада Харківська область (, адреса: м. Ізюм, пл. Центральна, 1).

Повний текст судового рішення складено 11 квітня 2024 року.

Суддя Л.М. Рибальченко