Справа № 754/6797/23
У Х В А Л А

Іменем України

04 квітня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Буша Н.Д.,

за участю секретаря с/з Шклярської К.Ю.,

розглянувши клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Савчака Ярослава Олеговича про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, визнання явки представника позивача обов`язковою та представника позивача Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» - адвоката Рудницького Юлія Ігоровича про проведення судових засідань в режимі відеоконференції по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває вищезазначена цивільна справа.

Ухвалою суду від 23.05.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 18.08.2023 року здійснено перехід з розгляду справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін в розгляд справи в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

24.10.2023 року від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Савчака Я.О. на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву.

24.10.2023 року від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Савчака Я.О. на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи у порядку загального позовного провадження та про визнання явки представника банку обов`язково. Обгрунтовуючи заяву тим, що на думку сторонни відповідача дана справа, з огляду на кількість питань, які порушенні у відзиві і з огляду на сутність справ, має розглядатись у порядку загального позовного провадження. Зокрема, надані позивачем розрахунки є незаконними, аргументи чого навдені у відзиві, а отже від банку має бути наданий інший розрахунок, а також пояснення із порушених запитань. Крім того, для ОСОБА_1 дана справа є надзвичайно важливою, зважаючи на її вік і те, що у результаті розгляду даної справи може бути задоволено позов на суму більше ніж 160 тисяч гривнь, що є суттєвою для неї сумою коштів. Це породжує необхідність у дослідженні усіх обставин справи, чого неможливо досягти у порядку спрощеного позовного провадження. Також вважає, що необхідно визнати явку представника банку обов`язковою.

У зв`язку з перебуванням судді Буша Н.Д. на лікарняному засідання, яке було призначено на 24.10.2023 року, а також засідання, яке було призначено на 29.01.2024 року, не відбулись та цє клопотання вирішено в судовому засіданні 04.04.2024 року.

Сторони в судове засідання 04.04.2024 року не з`явились, суд вважає заможливим провести дане засідання без участі сторін.

Вивчивши подане стороною відповідача клопотання, судом встановлено наступне.

Відповідно до положень частин 2, 4, 5 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. п. 1, 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України).

Отже, чинним процесуальним законодавством України визначено, що справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - є малозначними.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2023 року визначений у розмірі 2 684 грн.

Таким чином, сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 268 400 грн., а справи з ціною позову менше вказаної суми є малозначними.

За нормою частини 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи

Згідно ст. 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

З аналізу наведених норм чинного законодавства України можна зробити висновок, що для розгляду спорів, які згідно положень цивільного процесуального законодавства є малозначними, тобто малозначність встановлена законом, а не визнана судом з урахуванням положень ч. ч. 2, 3 ст. 274 ЦПК України, передбачений розгляд справи лише за правилами спрощеного позовного провадження.

Оскільки в даній справі ціна позову становить 166 161 грн. 78 коп., тобто менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб і на такий спір не розповсюджуються положення ч. 4 ст. 274 ЦПК України, така справа є малозначною у відповідності до вимог закону, а тому має розглядатись за правилами спрощеного позовного провадження.

До того ж слід зазначити, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги.

Оцінюючи даний факт, суд вважає за необхідне продовжити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін з обов`язковою участю представника позивача.

Крім того, 03.04.2024 року представник позивача Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» - адвокат Рудницький Ю.І. подав до суду клопотання про проведення судового засідання 04.04.2024 року та усіх наступних засідань у справі в режимі ведеоконференції.

Розглянувши заяву, дослідивши матеріали цивільної справи, суд доходить до висновку, що у задоволені вказаного клопотання слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 212 ЦПК України, суд за власної ініціативи може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

Зі змісту наведеної норми права слідує, що необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає цивільну справу.

Випадки, в яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції не визначені у законі. Проте, необхідність здійснення відеоконференції, на думку суду, визначається з врахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

Суд вважає, що викладені у заяві підстави є недостатніми для застосування вимог статті 212 ЦПК України, оскільки, такі обставини як наявність у представника відповідача «Електронного кабінету», не позбавляють представника відповідача можливості безпосередньої участі в судовому засіданні в приміщенні суду, в провадженні якого перебуває справа.

Також, суд вважає, що проведення судового засідання у цій справі в режимі відеоконференції може значно ускладнити розгляд справи та збільшити час проведення судового розгляду, оскільки в Деснянському районному суді міста Києва усього чотири зали судових засідань, які мають технічну можливість проводити засідання в режимі відео конференції. Однак, в зазначених залах щоденно розглядаються в режимі відеоконференції значна кількість справ по кримінальним провадженням, де обвинувачені перебувають під вартою та розглядаються слідчими суддями велика кількість матеріалів, розгляд яких обов`язково проводиться в залах судових засідань з застосуванням аудіо - та відеофіксації, а отже можливість провести розгляд відповідної цивільної справи в режимі відеоконференції в передбачені ЦПК строки є ускладненим.

Враховуючи відсутність виключних обставин для здійснення розгляду справи в режимі відеоконференції, а також технічну неможливість, у зв`язку із наявністю в суді лише чотирьох технічно обладнаних приміщень, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача про проведення у даній справі судових засідань в режимі відеоконференції.

Керуючись ст. 19, 212, 274, 277 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника відповідача адвоката Савчак Ярослава Олеговича про розгляд справи у порядку загального позовного провадження та про визнання явки представника банку обов`язково - задовольнити частково.

Визнати явку представника позивача Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» в судові засідання обов`язковою, в іншій частині - відмовити.

У задоволенні клопотання представника позивача Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» - адвоката Рудницького Юлія Ігоровичапро проведення судових засідань у режимі відеоконференції - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Д.Буша