УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" березня 2024 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Демченко С.В.,

секретар судового засідання Кошова О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінрайт» про припинення дій, які порушують права споживача,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінрайт» про припинення дій, які порушують права споживача.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 30 липня 2020 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 06 серпня 2020 року задоволена заява ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом заборони відчуження та вчинення будь-яких реєстраційних дій (у тому числі реєстрацію та зняття з реєстрації осіб) щодо належної на праві власності ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) квартири АДРЕСА_2 .

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 09 листопада 2020 року задоволена заява ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом заборони виселення будь-яким способом будь-яким особам всіх зареєстрованих мешканців з квартири за адресою: АДРЕСА_3 , а також заборонено будь-яким особам вчиняти будь-які дії щодо вселення третіх осіб в спірну квартиру до вирішення по суті цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «ФК «Фінрайт» про визнання противоправними та припинення дій щодо застосування умов кредитного договору №6/4/20/2007/840-К/1330 від 10.07.2007.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 18 січня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінрайт» про припинення дій, які порушують права споживача залишено без розгляду. Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті відповідно до ухвал Київського районного суду м. Харкова від 06 серпня та 09 листопада 2020 року.

Постановою Харківського апеляційного суду від 27 травня 2021 року ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 06 серпня 2020 року про забезпечення позову скасовано та ухвалено нову постанову, якою заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову залишено без задоволення

Постановою Харківського апеляційного суду від 27 травня 2021 року ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 09 листопада 2020 року про забезпечення позову скасовано та ухвалено нову постанову, якою заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову залишено без задоволення.

Постановою Харківського апеляційного суду від 02 вересня 2021 року скасовано ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 18 січня 2021 року про залишення без розгляду та направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 21 вересня 2021 року цивільна справа передана у провадження судді Садовського К. С.

За наслідками повторного автоматизованого розподілу між суддями цивільної справи № 953/11484/20, провадження №2/953/798/23, який здійснено 12 квітня 2023 року відповідно до рішення Вищої ради правосуддя №325/0/15-23 від 11 квітня 2023 року "Про звільнення ОСОБА_2 з посади судді Київського районного суду м. Харкова у відставку", цивільну справу передано в провадження судді Київського районного суду м. Харкова Демченко С. В.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 17 липня 2023 року цивільну справу прийнято до провадження судді Київського районного суду м. Харкова Демченко С. В.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 10 серпня 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження по вказаній цивільній справі.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 18 жовтня 2023 року задоволено клопотання позивачки та зупинено провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінрайт» про припинення дій, які порушують права споживача до припинення перебування позивачки ОСОБА_1 у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Постановою Харківського апеляційного суду від 07 грудня 2023 року ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 18 жовтня 2023 року скасовано та направлено справу до Київського районного суду м. Харкова для продовження розгляду.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 19 грудня 2023 року продовжено розгляд у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінрайт» про припинення дій, які порушують права споживача у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 22 січня 2024 року зобов`язано ОСОБА_1 надати суду відомості про дійсне перебування ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у складі військового формування Збройних Сил України, що переведене на військовий стан та залучене до участі у бойових діях та виконує бойові завдання у зоні бойових дій.

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Представник відповідача ТОВ «ФК «Фінрайт» Горбачова О. А. у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву, в якій просила залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з неодноразовою неявкою позивача у судові засідання, судове засідання просила проводити за її відсутності.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України судом не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріал цивільної справи, дійшов до такого висновку.

Положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до п.п. 2-5 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні.

За змістом ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З аналізу викладеного слідує, що від дотримання чи недотримання принципу змагальності залежить питання про законність та обґрунтованість вирішення справи по суті.

Положеннями п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У судові засідання призначені на 22 січня, 14 лютого та 28 березня 2024 року позивачка, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи не з`явилася.

15 січня 2024 року у системі «Електронний суд» на адресу суду надійшло клопотання позивачки ОСОБА_1 про відкладення судового засідання на іншу дату, посилаючись на те, що вона не може прибути до суду, оскільки перебуває на військовій службі під час проведення загальної мобілізації, оголошеної Указом Президента від 24 лютого 2022 за № 69/2022 у військовій частині НОМЕР_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 у період з 08 червня 2023 року по теперішній час.

Суд акцентує увагу на тому, що позивачка неодноразово зверталася до суду з аналогічними клопотаннями про відкладення розгляду справи з підстав неможливості прибуття її у судове засідання, оскільки вона перебуває на військовій службі.

Крім того, 25 вересня 2023 року у системі «Електронний суд» на адресу суду надійшло клопотання позивачки про зупинення провадження у справі у зв`язку з проходженням нею військової служби під час проведення загальної мобілізації у військовій частині № НОМЕР_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 з 08 червня 2023 року по теперішній час.

З метою непорушення права позивачки брати участь у розгляді справи суд 18 жовтня 2023 року зупинив провадження у цивільній справі до припинення перебування позивачки ОСОБА_1 у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції, про що виніс відповідну ухвалу.

Разом з тим постановою Харківського апеляційного суду від 07 грудня 2023 року ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 18 жовтня 2023 року скасовано, направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зі змісту мотивувальної частини постанови Харківського апеляційного суду від 07 грудня 2023 року слідує, що відсутні підстави для зупинення провадження у справі, оскільки з наданих позивачкою доказів не вбачається, що ОСОБА_1 перебуває у складі військового формування Збройних Сил України, що переведене на військовий стан та залучене до участі у бойових діях.

Так з метою з`ясування обставин, необхідних для вирішення питання щодо наявності або відсутності підстав для подальшого відкладення судових засідань у даній справі за клопотаннями позивачки у зв`язку з проходженням нею військової служби під час проведення загальної мобілізації у військовій частині № НОМЕР_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 з 08 червня 2023 року, суд 22 січня 2024 року постановив ухвалу, якою зобов`язав ОСОБА_1 надати суду відомості про її дійсне перебування на службі у складі військової частини (формування) Збройних Сил України, що переведене на військовий стан та залучене до участі у бойових діях, та виконання нею бойових завдань у зоні бойових дій.

Копія ухвали та повістка про виклик до суду 24 січня 2024 року були доставлені до електронного кабінету позивачки в системі «Електронний суд», однак в судове засідання позивачка не прибула.

Крім того, вищевказана ухвала суду від 22 січня 2024 року позивачкою виконана не була, жодних доказів на підтвердження перебування ОСОБА_1 у складі військового формування Збройних Сил України, що переведене на військовий стан та залучене до участі у бойових діях та виконує бойові завдання у зоні бойових дій, до матеріалів справи не долучено.

Після постановлення ухвали суду про витребування у позивачки відомостей про дійсне перебування її у складі військового формування Збройних Сил України, що переведене на військовий стан та залучене до участі у бойових діях та виконує бойові завдання у зоні бойових дій, суд ще двічі відкладав судове засідання.

Судові повістки про виклик до суду на 14 лютого та 28 березня 2024 року були направлені рекомендованими листами за місцем знаходження позивачки, а також до електронного кабінету в системі «Електронний суд», що підтверджується довідками про доставку електронного документу, які містяться в матеріалах справи, оскільки позивачка, починаючи з вересня 2023 року, зверталась до суду з заявами і клопотаннями саме за допомогою системи «Електронний суд».

Положеннями ч. 6 ст. 128 ЦПК України встановлено, що судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Пунктом 3 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, встановлено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) - сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС.

Згідно з підпунктами 5.3), 5.4), 5.6), 5.8) пункту 5 зазначеного Положення електронне повідомлення (повідомлення) - автоматично створена та передана в електронній формі інформація, в тому числі про доставку, отримання, реєстрацію чи відмову в реєстрації електронного документа адресатом.

Відповідно до пункту 8 зазначеного Положення підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Користувачі зобов`язані вносити повну та актуальну інформацію в Електронний кабінет в обсязі, визначеному функціональними можливостями ЄСІТС, невідкладно після створення, отримання або зміни такої інформації (пункт 9 зазначеного Положення). mail.gov.ua - це сервіс електронної пошти, а також перепустка до послуг Електронного суду та Кабінету електронних сервісів.

Результат аналізу частини шостої статті 128, частини першої статті 130 ЦПК України дає підстави для висновку, що судова повістка надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи у системі «Електронний суд» у разі реєстрації його у вказаній системі та її доставлення до електронного кабінету відповідного учасника справи є офіційним підтвердженням вручення судової повістки про виклик у судове засідання.

Таким чином, позивачка, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце розгляду справи шляхом направлення судових повісток до її електронного кабінету у системі «Електронний суд», що відповідає нормам ч. 6 ст. 128 ЦПК України, про що в матеріалах справи містяться довідки про доставку електронних документів, при цьому двічі поспіль у судове засідання не прибула, причини неприбуття не повідомила, будь-яких клопотань не подавала.

З аналізу положень ст.ст. 13, 44 ЦПК України слідує, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Принципи цивільного процесу, змагальність та диспозитивність надають кожному учаснику процесу можливість самостійно розпоряджатися наданими йому законом процесуальними правами, в тому числі і правом брати участь в судових засіданнях.

З системного аналізу частини 5 статті 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України вбачається те, що законодавець безпосередньо пов`язує участь позивача в судових засіданнях з рухом судового процесу. Дії суду залежать від дій позивача.

Неявка позивача у судове засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності.

Згідно з вимогами ЦПК України суд повинен з`ясовувати причини неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України", заява N 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований ст. 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Суд зазначає, що позовна заява надійшла до суду 21 липня 2020 року та перебуває у провадженні суду більш трьох років.

Верховний Суд вже неодноразово у своїх рішеннях звертав увагу на те, що повноваження щодо відкладення судового розгляду на підставі поданого учасниками судового процесу клопотання є дискреційними.

Слід відзначити, що позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків.

Крім того, суд бере до уваги ту обставину, що цивільно-процесуальне законодавство дозволяє учасникам справи брати участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції, однак таких клопотання від позивачки не надходило.

Суд вважає, що позивачка через свою чергову неявку у судові засідання поспіль фактично демонструє суду відсутність свого інтересу у якнайшвидшому розгляді справи по суті, і така поведінка позивача фактично обумовлює перебування в провадженні не вирішеної по суті справи поза строками, що передбачені цивільним процесуальним законодавством для розгляду такої справи, тобто поза межами розумних строків.

Більш того, суд не вбачає реальну зацікавленість у вирішенні даного спору по суті, тому вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання належним чином повідомленого позивача.

При вирішення даного питання суд зважає також на те, що залишення заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.223, 257, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінрайт» про припинення дій, які порушують права споживача - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Повний текст ухвали складений та підписаний 28 березня 2024 року.

Суддя С.В. Демченко