Київський апеляційний суд
У Х В А Л А

02 квітня 2024 року

м. Київ

єдиний унікальний номер судової справи 367/5257/22

номер провадження 22-ц/824/7229/2024

Суд апеляційної інстанції у цивільних справах Київського апеляційного суду

у складі :

головуючого Лапчевської О.Ф.

суддів Березовенко Р.В., Мостової Г.І.,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи з викликом сторін

у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Держави Україна в особі Головного управління Національної поліції в Київській області, в особі Київської обласної прокуратури про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями та протиправною бездіяльністю органів досудового розслідування, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до апеляційного суду з клопотанням про розгляд справи з викликом сторін для повного та всебічного розгляду апеляційної скарги.

Дослідивши доводи клопотання, колегія суддів доходить висновку, що воно задоволенню не підлягає, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Апеляційна скарга подана на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 10.01.2024 року про повернення позовної заяви.

Отже, за змістом п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України та ч. 2 ст. 369 ЦПК України, розгляд апеляційної скарги на ухвалу про повернення позовної заяви повинен відбуватися без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 369 ЦПК України з урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не представив переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно проводити також усні слухання.

Таким чином, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, відкритий розгляд не проводиться, що не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд створив учасникам процесу у цій справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

З огляду на вказане, та надану судом можливість щодо надання аргументів по суті справи, остання розглядається без повідомлення та виклику учасників справи.

Отже, оскільки ЦПК України передбачає можливість розгляду справи у письмовому провадженні без виклику учасників справи, аргументи про розгляд справи за участю сторін у справі є непереконливими, тому відсутня необхідність у виклику осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, у зв`язку із чим у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. 369 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У клопотанні ОСОБА_1 про розгляд справи з викликом сторін відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий: Судді: