Справа № 206/2407/22
Провадження № 2/206/141/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2024 року м. Дніпро

Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді: Прінь І.П.

за участі секретаря Погребної А.О.

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Сенс-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Самарського районного суду м. Дніпропетровська знаходиться цивільна справа за позовом Акціонерного товариства «Сенс-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою суду від 17.10.2023 року було скасовано заочне рішення суду від 28.12.2022 року у цій справі. Призначено справу до розгляду судом в загальному позовному проваджені. Призначено у справі підготовче судове засідання.

31.10.2023 року та 16.11.2023 року до суду надійшли додаткові пояснення позивача.

29.11.2023 року до суду надійшов відзив відповідача на позов та заява про витребування доказів.

Ухвалою суду від 29.11.2023 року заява представника відповідача про витребування доказів задоволена.

22.12.2023 року позивач подав клопотання про надання додаткового строку для виконання ухвали суду від 29.11.2023 року.

Ухвалою суду від 25.12.2023 року клопотання представник позивача задоволено, встановлено строк виконання ухвали суду про витребування доказів до 11.01.2024 року.

15.01.2024 року на адресу суду (поштою) надійшли витребувані судом письмові докази.

20.02.2024 року до суду надійшло клопотання представника відповідача про призначення у справі почеркознавчої експертизи, яке вона просила розглянути без участі відповідача та представника відповідача.

Ухвалою суду від 22.02.2024 року було визнано явку відповідача в судове засідання, призначене на 08.03.2024 року, обов`язковою, оскільки для вирішення питання про призначення почеркознавчої експертизи, суд має відібрати у відповідача експериментальні зразки підпису.

У підготовче судове засідання відповідач і представник відповідача не з`явилися, представником відповідача було подано клопотання про відкладення розгляду справи через неможливість прибуття відповідача в судове засідання.

Ухвалою суду від 12.03.2024 року було визнано явку відповідача в судове засідання, призначене на 02.04.2024 року, обов`язковою (для відібрання у відповідача експериментальні зразки підпису і вирішення питання про призначення почеркознавчої експертизи).

В підготовче судове засідання учасники провадження, у тому числі і відповідач, повторно не з`явилися.

29.03.2024 року до суду надійшло клопотання представника відповідача про надання доручення працівникам Посольства України в Республіці Польща щодо відібрання експериментальних зразків підпису ОСОБА_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Зважаючи на те, що учасники провадження повторно в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання повідомлені належним чином, а тому суд вважає можливим розглянути подані представником відповідача клопотання без їхньої участі.

Відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень , затвердженим наказом МЮ України від 08.10.98 № 53/5 в чинній редакції, об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Відповідно до п. 1.3 - для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Оскільки для вирішення питання про призначення почеркознавчої експертизи, суду необхідно відібрати у відповідача експериментальні зразки її підпису, які разом з ухвалою суду мають бути надані експерту, суд своєю ухвалою визнав явку Кушнерик в судове засідання обов`язковою.

Однак, остання жодного разу в підготовче судове засідання не з`явилася.

Щодо стосується клопотання представника відповідача про надання доручення працівникам Посольства України в Республіці Польща на відібрання експериментальних зразків підпису ОСОБА_1 , суд приходить до висновку, що це клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Заявляючи клопотання про доручення працівникам Посольства України в Республіці Польща виконати відібрання експериментальних зразків підпису ОСОБА_1 представник відповідача покликається на ст. 80 ЗУ «Про міжнародне приватне право» і ст. 28 Консульського статуту України.

Згідно із ч.2 ст. 80 ЗУ «Про міжнародне приватне право» доручення судів України про вручення документів громадянам України, які постійно проживають за кордоном, або отримання від них доказів на території іноземної держави можуть бути виконані консульською посадовою особою України відповідно до міжнародних договорів України або в іншому порядку, що не суперечить законодавству держави перебування.

Згідно зі статтею 28 Консульського статуту України, який затверджений указом Президента України від 2 квітня 1994 року N 127/94, консул виконує доручення слідчих або судових органів України щодо громадян України, якщо це не заборонено законами держави перебування. Зазначені доручення виконуються з додержанням процесуального законодавства України.

Відповідно до частини 1 статті 107 ЦПК України, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням.

Згідно із частиною 3 цієї статті при визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Порядок витребування доказів визначений статтею 84 ЦПК України, якою зокрема зазначено, що у часник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Разом з цим, статтею 87 ЦПК України встановлено, що с уд, який розглядає справу або заяву про забезпечення доказів, в разі виникнення потреби в збиранні доказів за межами його територіальної юрисдикції доручає відповідному суду вчинити певні процесуальні дії.

Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом МЮ України від 08.10.98 № 53/5 в чинній редакції, саме на суд покладено обов`язок надання експерту зразків підпису, як на орган, яким призначено експертизу.

З огляду на викладене, клопотання представника відповідача продоручення працівникам Посольства України в Республіці Польща виконати відібрання експериментальних зразків підпису ОСОБА_1 не підлягає задоволенню, оскільки представником відповідача взагалі не обґрунтовано, яким нормативним актом встановлено право Посольства України на вчинення таких процесуальних дій.

Крім того у своєму клопотанні представник заявника в якості доказу проживання ОСОБА_1 на території Республіки Польща надала свідоцтво про реєстрацію тимчасового проживання. Дата закінчення реєстрації зазначена - 04.03.2024 року. Дане свідоцтво дійсне до зміни місця реєстрації, але не довше, ніж до закінчення терміну реєстрації. Тобто надане свідоцтво є недійсним на час подання його суду.

З огляду на те, що відповідачка повторно не з`явилася до суду для відібрання у неї експериментальних разків підпису, а також не надала суду вільні, умовно-вільні зразки підпису, необхідні суду для вирішення питання про призначення почеркознавчої експертизи, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання представника відповідача про призначення почеркознавчої експертизи у даній справі необхідно відмовити.

Інших заяв, клопотань до суду не надійшло.

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України, завданням підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Сторони в судовому засіданні мають рівні процесуальні права, встановлені у ст.ст. 43,49 ЦПК України

Відповідно до ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд: призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань у разі складності справи ) для розгляду справи по суті.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади;важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatismutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява N 50966/99 від 14.10.2003).

Зважаючи на вищевикладене,а також на те, що підготовче провадження у даній справі триває з жовтня 2023 року, що виходить за межі строку, встановленого ч.3 ст.189 ЦПК України, суд, з метою недопущення затягування строків розгляду справи, оскільки судом були вжиті всі заходи щодо забезпечення прав учасників процесу, приходить до висновку про необхідність закриття підготовчого засідання у даній справі та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 189, 196 198, 200, 257, ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Дроздової Олени Ярославівни продоручення працівникам Посольства України в Республіці Польща виконати відібрання експериментальних зразків підпису ОСОБА_1 .

Відмовити в задоволені клопотань представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Дроздової Олени Ярославівни про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи.

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 23.04.2024 року на 13-00 год.

Викликати у судове засідання учасників судового провадження.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя І.П. Прінь