Провадження №: 2/755/1237/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" березня 2024 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, клопотання представника відповідачів - адвоката Хобта С.Г. про призначення судової будівельно-технічної експертизи, заявлене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду зі спільним позовом до відповідачів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири.

17 листопада 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, дата першого судового засідання - 20 грудня 2023 року на 11 годину 30 хвилин.

Представник відповідачів - адвокат Хобта С.Г. в судовому засіданні просив розглянути клопотання та призначити по справі судової будівельно-технічної експертизи, яке подано разом з відзивом на позов, долучено до справи - а.с.112-116, з метою з`ясування дійсних обставин справи щодо фіксації факту та причин залиття квартири позивачів, їх боєм та вартість, враховуючи позицію відповідачів, які заперечують ці обставини, поставити перед експертом питання, які викладено у поданому до суду клопотанні, проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, оплату за проведення експертизи покласти на відповідачів.

Представник позивачів - адвокат Яців О.Р. в судовому засіданні висловив свою позицію щодо підстав для відмови у задоволені клопотання про призначення судової експертизи, мотивуючи тим, що представником відповідачів не наведено ґрунтовних підстав для призначення даного виду експертизи, не враховано долучені позивачем докази на підтвердження факту залиття квартири та оцінки завданої шкоди, крім того наголосив, що позивачами проведено відновлювальний ремонт в квартирі, тому надати об`єктивну оцінку завданим збиткам експерту виявиться за неможливе.

Вислухавши думку учасників цивільного процесу, наведені ними підстави та заперечення щодо заявленого клопотання про призначення судової експертизи, суд приходить до наступних висновків.

За змістом положень ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Статтею ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як серед іншого, висновками експертів.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства. ( ст.1 Закону України «Про судову експертизу»)

Висновок експерта - докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. ( ч.1 та ч.2 ст.102 Цивільного процесуального кодексу України).

У відповідності до п.п.1.2.2., 1.2.4. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, основними видами (підвидами) експертизи є, зокрема: інженерно-технічна: оціночно-будівельна, оціночно-земельна; товарознавча: автотоварознавча.

Згідно із п. 5.1. розділу ІІ Інструкції основними завданнями будівельно-технічної експертизи є: визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо; визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна.

Відповідно до п. 5.2. розділу ІІ Інструкції основними завданнями оціночно-будівельної експертизи є: визначення різних видів вартості поліпшень земельних ділянок (будівель та їх частин, споруд, передавальних пристроїв тощо); визначення відповідності виконаної оцінки нерухомого майна (поліпшень земельної ділянки) вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам.

Згідно із п. 4.4. розділу IV Інструкції організовуючи виконання комплексної експертизи, керівник експертної установи доручає проведення досліджень відповідним підрозділам експертної установи, визначає, який з них є провідним.

У відповідності до частин 1, 3 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Отже, з урахуванням вищенаведених положень, для проведення експертизи на вимогу експерта учасник зобов`язаний надати для огляду і обстеження об`єкт дослідження, не чинити перешкоди експертам при проведенні експертизи, надати відповідні за клопотанням експерта документи і матеріали (за їх наявності). З урахуванням думок учасників справи, суд визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи.

Водночас, відповідно до п. 1.2.14. розділу І Інструкції комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Як убачається із клопотання представника відповідачів, на вирішення експертів поставлені питання, які стосуються будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертиз, в такому мова йде про проведення комплексної експертизи із поставленням питань експертам в залежності від виду експертизи.

Виходячи з положень статті 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Як роз`яснено у п. п. п. 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернути увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

З огляду на вказане, подання лише однією із сторін у справі клопотання про призначення експертизи судом, при умові, що у справі немає потреби встановити одну із обов`язкових наведених вище обставин, є правом, а не обов`язком суду.

Отже одна із визначених ст. 103 ЦПК України необхідних умов для призначення експертизи у справі судом у даному випадку відсутня.

Так, відповідно до ч.1 ст.10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна.

Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З`ясування кількості та характеру пошкоджень, вартості завданої матеріальної шкоди майну позивачів при проведенні судової будівельно-оціночної експертизи, враховуючи предмет та підстави заявленого позову, має визначальне значення для встановлення обставин справи, а також є способом реалізації судом основоположних засад цивільного судочинства - змагальності сторін, доведеності та переконливості їх доводів і доказів перед судом.

Відповідно до вимог чинного закону, судова експертиза призначається для з`ясування обставин, що мають значення по справі і потребують спеціальних знань, виходячи з предмету позову.

Є неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, виходить за межі предмету доказування, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Виходячи із суб`єктивного складу сторін та предмету позову, зміст клопотання та перелік питань, які представник відповідачів просить поставити перед експертом, суд дійшов висновку про передчасність розгляду заявленого клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, оскільки у клопотанні не наведено ґрунтовних підстав для призначення такого виду експертизи, виходячи з характеру спірних відносин та предмету доказування, обмежившись у прохальній частині клопотання вимогою до суду призначення, у клопотанні відсутнє посилання на обсяг доказів, які мають бути надані експерту для проведення експертного дослідження, та документи, в яких зафіксовано вихідні дані, необхідні для вирішення поставленого питання, що є окремим предметом дослідження в межах розгляду цивільної справи.

У свою чергу, інші учасники справи клопотань про призначення у справі експертизи не заявляли. Крім того, у даному випадку відсутня одна із обов`язкових умов для призначення експертизи судом в обов`язковому порядку, так як у поданій заяві ставиться вимога про визначення розміру шкоди, заподіяної майну, а не встановлення характеру і ступеню ушкодження здоров`я особи, її психічного стану чи віку.

Суд враховує й те, що на підтвердження розміру заявлених вимог в частині відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, яка визначена позивачами у розмірі 76 700,00 гривен, до позову долучено Висновок про вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 , дата складання Звіту - 01 серпня 2023 року, також у справі міститься Акт від 26 червня 2023 року, складений працівниками ЖЕД-407 по факту залиття цієї ж квартири, в той же час заявляючи клопотання про призначення судової експертизи представником не наведено жодних доводів стосовного того, що долучені до позову є неналежним доказом у справі та/або є сумніви щодо їх достовірності щодо встановлення обставин факту залиття квартири позивачів та їх фіксації.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до положення ч. 5 ст. 12 ЦПК України, яка також покладає і на суд певні обов`язки зі створення для сторін змагального процесу, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджає про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Призначення судової експертизи як процесуальна дія суду, яка у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що, відповідно, може мати наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи, має бути обґрунтованим. При цьому призначення судової експертизи з порушенням зазначених вимог має наслідком безпідставне збільшення строку розгляду справи, тобто вихід за межі розумного строку розгляду справи, що суперечитиме ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У пункті 74 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" зазначено, що "розумний строк" провадження має бути оцінений відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника та компетентних державних органів, а також важливість предмета спору для заявника.

За наведених обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника відповідачів - адвоката Хобта С.Г. про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Враховуючи викладене та керуючись статями 103, 105, 113, 252, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника відповідачів - адвоката Хобта С.Г. про призначення судової будівельно-технічної експертизи, - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З текстом ухвали можна ознайомитися в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням: gttp://reyestr.court.gov.ua

С у д д я