Справа № 509/599/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2024 року Овідіопольський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Кочко В.К.,

при секретарі Савченко М.В.,

розглянувши заяву представника відповідача - адвоката Пятигорец В.І. про відвід судді, заявлений у межах розгляду заяви про перегляд заочного рішення у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Овідіопольського районного суду Одеської області перебуває заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Овідіопольського районного суду Одеської області від 29.02.2024 р. по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості.

08.04.2024 р. представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Пятигорец В.І. подав заяву про відвід судді Кочко В.К. від розгляду даної справи на підставі пункту 5 частини першої статті 36 Цивільного процесуального кодексу України.

Відвід мотивовований тим, що сумніви в об`єктивності та неупередженості судді Кочко В.К. виникли після постанови ухвали від 04.04.2024 р. про відмову у проведенні судового засідання у режимі відеоконференції.

Оцінивши наведені заявником підстави для відводу судді, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, керуючись таким.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно із частинами другою, третьою статті 39 ЦПК з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу,судді …може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу (частини друга, третя статті 40 ЦПК України).

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано,що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні від 09.11.2006 у справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до сталої практики Суду наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності («Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24.02.1993, пп. 27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду («Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10.06.1996, п. 38).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного («Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

У рішенні від 10.12.2009 у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм. На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності.

Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Змагальність судового процесу та покладення на суд обов`язку здійснювати цивільне судочинство об`єктивно та неупереджено є передумовою того, що рішення по суті справи може бути ухвалено як на користь позивача, так і відповідача, що не свідчить про зацікавленість або упередженість судді.

Отже, перевіривши наведені заявником підстави для відводу головуючого судді у справі, суд дійшов до висновку, що підставами для відводу слугує незгода представника відповідача з ухваленим суддею процесуальним рішенням.

За вказаних обставин, перевіривши наведені у заяві доводи для відводу головуючого у справі, всебічно та повно проаналізувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу та відсутності підстав для задоволення такої заяви.

Керуючись статтями 33,36,40,258,260,261 Цивільного процесуального кодексу України суд

УХВАЛИВ:

Визнати необґрунтованим, заявлений представником відповідача - адвокатом Пятигорец В.І., відвід судді Кочко В.К., у межах розгляду заяви про перегляд заочного рішення у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості.

Передати заяву про відвід судді у справі №509/599/24 для її вирішення суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, та якого необхідно визначити у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Відповідно до частини другої статті 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя Кочко В.К.