У Х В А Л А

Іменем України

08 квітня 2024 року м. Київ, Деснянський районний суд міста Києва, суддя: О. Грегуль, секретар судового засідання: І. Вакуленко,

ОСОБА_1 - заявник/позивач/стягувач

ОСОБА_4 - відповідач 1/боржник 1

ОСОБА_2 - відповідач 2/боржник 2

Ковальова О.О. - адвокат позивача

ВСТАНОВИВ:

01.04.2024 головуючому разом із справою № 754/14878/19 передану подану заявницею заяву про виправлення помилки в виконавчому листі, а саме в РНОКПП стягувача і боржника 2.

Про час і місце розгляду справи всі учасники справи повідомлялись належним чином через повідомлені і доступні суду засоби зв`язку відповідно: поштою, електронною поштою, SMS, додаток «Дія», а також інформація про рух справи розміщується на офіційному сайті суду і є загальнодоступною.

Учасники справи в судове засідання не з`явились і доказів про поважність причин своєї неявки суду не надали.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ від 15.05.2008 у справі «Надточій проти України» (заява N 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Згідно ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII, 1. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. 2. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Заяв/клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Згідно ст. 269 ЦПК України, 1. Суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. 2. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. 3. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження. 4. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Згідно ст. 432 ЦПК України, 1. Суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню. 2. Суд визнає виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню повністю або частково, якщо його було видано помилково або якщо обов`язок боржника відсутній повністю чи частково у зв`язку з його припиненням, добровільним виконанням боржником чи іншою особою або з інших причин. 3. Суд розглядає заяву в десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника і постановляє ухвалу. Неявка стягувача і боржника не є перешкодою для розгляду заяви. До розгляду заяви суд має право своєю ухвалою зупинити виконання за виконавчим документом або заборонити приймати виконавчий документ до виконання. 4. Про виправлення помилки в виконавчому документі та визнання його таким, що не підлягає виконанню, суд постановляє ухвалу. Якщо стягнення за таким виконавчим документом уже відбулося повністю або частково, суд одночасно з вирішенням вказаних питань на вимогу боржника стягує на його користь безпідставно одержане стягувачем за виконавчим документом. 5. Ухвала суду за результатами розгляду заяви може бути оскаржена у порядку, встановленому цим Кодексом.

З урахуванням викладеного, неявка учасників справи не перешкоджає вирішенню заяви про виправлення описки з ініціативи суду в судовому рішенні та помилки в виконавчому листі за заявою заявника.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Деснянським районним судом м. Києва видано виконавчий лист від 16.09.2020 у справі № 754/14878/19 на виконання заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 28.07.2020 у справі № 754/14878/19 про стягнення коштів.

При перевірці обґрунтованості доводів заявниці встановлено, що в рішенні суду та виконавчому листі вказано РНОКПП позивача/стягувача такий який самою ж позивачкою вказано у вступній частині позові та в усіх наступних заявах/клопотаннях, які позивачка подавала до суду до видачі виконавчого листа.

До заяви про виправлення помилки у виконавчому листі заявницею додано (в копії) довідку про присвоєння ідентифікаційного номера та відповідно до якої РНОКПП: НОМЕР_1 , що свідчить про те, що виключно з вини заявника/позивача/стягувача сталася описка в судовому рішенні та виконавчому листі.

Що ж до РНОКПП ОСОБА_2 (відповідач 2/боржник 2), то він суду не повідомлявся.

За таких обставин вищевказані описка в судовому рішенні підлягає виправленню з власної ініціативи суду, а заява про виправлення помилки у виконавчому листі задовольняється.

Керуючись ст. 269, 432 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

З власної ініціативи суду виправити описку в абзацах другому, третьому і четвертому резолютивної частини заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 28.07.2020 у справі № 754/14878/19 та в РНОКПП ОСОБА_1 : « НОМЕР_2 » замість останньої десятої цифри: «0» вказати цифру: «8», а в частині тексту: « ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 )» замість цифр: «НОМЕР_1» вказати текст: «суду не повідомлено».

Задовольнити заяву про виправлення помилки.

Виправити помилку у виконавчому листі Деснянського районного суду м. Києва від 16.09.2020 у справі № 754/14878/19 та в РНОКПП ОСОБА_1 : « НОМЕР_2 » замість останньої десятої цифри: «0» вказати цифру: «8», а РНОКПП ОСОБА_2 : « НОМЕР_1 » з тексту виключити.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів.

Згідно ст. 261 ЦПК України, 1. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. 2. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

СУДДЯ: