Великоолександрівський районний суд Херсонської області
Справа № 650/3000/23
Провадження № 2/650/164/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2024 року смт. Велика Олександрівка

Великоолександрівський районний суд Херсонської області в складі:

головуючого судді - Хомик І.І.

за участю секретаря судового засідання - Ткаченко І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Велика Олександрівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Милівської сільської ради Бериславського району Херсонської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

12.12.2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Територіальної громади в особі Милівської сільської ради Бериславського району Херсонської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_2 .

Після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 5,00га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Дудчанської сільської ради Бериславського району, Херсонської області.

Коли позивачка прибирала помешкання в жовтні 2023 року, де проживав батько, то знайшла заповіт, яким померлий заповідав їй належну йому вищезазначену земельну ділянку.

Тому позивач своєчасно із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звернулася, у зв`язку з тим, що їй не було відомо про існування заповіту.

Причину пропуску строку для прийняття спадщини, позивач вважає поважною, оскільки не знала про існування заповіту, в зв`язку з чим вчасно в установлений законодавством України строк не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, в зв`язку з чим позивач змушена звернутися до суду з даним позовом.

Позивач у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, наполягає на їх задоволенні.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча був належно повідомлений про час та місце розгляду даної справи.

Дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 22.12.2021 року Запорізьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис № 2429. Померлий є рідним батьком позивачки, що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 .

Після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 5,00га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Дудчанської сільської ради Бериславського району, Херсонської області.

За життя спадкодавець ОСОБА_2 17 серпня 2015 року склав заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Дудчанської сільської ради Нововоронцовського району Херсонської області. За умовами даного заповіту ОСОБА_2 заповідав ОСОБА_1 належну йому земельну ділянку площею 5,00га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Дудчанської сільської ради Бериславського району, Херсонської області.

Згідно довідки Милівської сільської військової адміністрації Бериславського району Херсонської області за № 558 від 23.10.2023 року ОСОБА_2 постійно проживав і був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 до дня смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У передбачений ч. 1 ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк, в який позивач мала звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, Указом Президента України № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введений воєнний стан.

Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 719 від 24.06.2022).

До нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 позивач ОСОБА_1 звернулася лише на теперішній час, тобто з пропуском законодавчо встановленого строку для прийняття спадщини.

Суд вважає, що причина пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 є поважною, оскільки вона взагалі не знала про існування заповіту. Зазначене обмежило реалізацію права спадкоємця у встановлений законом строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). За положеннями статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутися до суду з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Як було зазначено позивачем, вона пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, в зв`язку зтим, що не знала про існування заповіту.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.

Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленному статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

На підставі викладеного ст. ст. 1222, 1223, 1270, 1272 ЦК України та керуючись ст. ст. 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Милівської сільської ради Бериславського району Херсонської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк в 4 (чотири) місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ірина ХОМИК