Справа № 646/1927/24
№ провадження 2/646/1614/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

04.04.24 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова

у складі: головуючого - судді Барабанової В.В.

за участю секретаря судового засідання Ільченко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовомОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

21 січня 2024 року до Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якому позивач просила розірвати шлюб між нею та відповідачем, що зареєстрований 16 серпня 2017 року Павлоградським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №343.

Позивач вказує, що від шлюбу подружжя має спільну дитину - доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначає, що спору про місце проживання дитини з відповідачем не має, після розірвання шлюбу дитина залишається жити з матір`ю. Спільне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаємопорозуміння між ними, різних поглядів на життя. Фактичні шлюбні відносини між подружжям припинилися з липня 2022 року. Спільне життя з відповідачем припинено з серпня 2022 року.

Ухвалою суду від 01.03.2024 відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не викликались.

Позивачка, згідно заяви, просила розгляд справи проводити без її участі, позовні вимоги підтримала.

У відповідності до ст.178 ЦПК України, відповідач не скористався своїм правом подання до суду відзиву на позовну заяву. Разом з тим, звернувся до суду із заявою в якій просив розгляд справи проводити за його відсутності.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше і, з урахуванням ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Перевіривши письмові докази по справі, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 16 серпня 2017 року, який зареєстровано Павлоградським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №343, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, серії НОМЕР_1 , що видане 16 серпня 2017 рокуПавлоградським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області.

Від шлюбу подружжя має дитину - малолітню доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , що видане 15.02.2018Павлоградським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №126.

Спорів щодо місця проживання дитини та про поділ майна сторонами не заявлено.

Шлюбні відносини між сторонами припинилися, сторони проживають окремо, спільний побут не ведуть, фактично сім`я припинила своє існування.

Ч. 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя, на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.

Згідно ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають, істотне значення.

Враховуючи особливий характер сімейних відносин, зважаючи на норми ст.ст. 111, 112 СК України, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню, оскільки сім`я фактично розпалась, подальше сумісне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне їх шлюб розірвати.

На підставі ст. 113 СК України особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Від позивача заяв чи клопотань з приводу вказаного питання не надходило.

Згідно ч. 2 ст. 114, абз. 2 ч. 3 ст. 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Щодо визначення місця проживання дитини разом із матір`ю.

Сімейним кодексом України не передбачено залишення проживання дитини з одним із подружжя при розірванні шлюбу. Про таку можливість зазначив Верховний Суд у Постанові від 15.01.2020 у справі №200/952/18, вказавши, що «за загальним правилом за відсутністю спору щодо того з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти, суд може вирішити питання про залишення проживання дитини з матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу».

Тобто, ключовим у даному випадку є відсутність спору про те, з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти після розірвання шлюбу. Крім того, вирішити питання про залишення проживання дитини з матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу суд може, але не повинен, оскільки Сімейним кодексом України такий обов`язок не встановлений.

Під час вирішення питання про визначення місця проживання дитини, участь органу опіки та піклування є обов`язковою, а позивач до заяви про визначення місця проживання дитини повинен надати висновок органу опіки та піклування про доцільність проживання дитини з одним із батьків, характеристики з місця проживання, роботи, місця навчання дитини (гуртків), медичні довідки (судом обов`язково враховується стан здоров`я як батьків, так і дитини), довідки про доходи (інші документи, які підтверджують матеріальне становище заявника), акти обстеження житлово-побутових умов, документи, що підтверджують право власності на житло.

Зважаючи на те, що суд може вирішити питання про залишення проживання дитини з матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу лише за відсутності спору щодо того з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти, та враховуючи, що відповідач по справі не висловив суду свою думку щодо місця проживання спільної дитини разом із матір`ю, що може свідчити про наявність спору між сторонами з цього питання та враховуючи те, що долученими до позовної заяви доказами не підтверджено відсутності спору між сторонами щодо того, з ким з батьків буде проживати дитина сторін після розірвання шлюбу, то суд відмовляє у задоволенні позову в частині визначення місця проживання дитини з матір`ю.

Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки необхідно стягнути сплачений нею судовий збір у сумі 1 211,20 грн.

Керуючисьст.ст.105,109,110,112-114 СК України, ст.ст. 4, 7, 10, 13, 81, 130, 141, 223, 247, 263-266, 274 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу про розірвання шлюбу - задовольнити частково.

Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 і ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 16 серпня 2017 року Павлоградським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №343- розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 судовий збір в розмірі 1 073 (одна тисяча сімдесят три) грн. 60 коп.

В решті вимог відмовити.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

позивач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ), РНОКПП: НОМЕР_3 ;

відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_4 .

Суддя: В.В. Барабанова