Справа №489/7317/23
Провадження №2/489/364/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2024 м. Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі:

головуючого - судді Рум`янцевої Н.О.,

із секретарем судових засідань - Войтенко К.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Друга миколаївська державна нотаріальна контора Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом

встановив.

Позивач, через свою представницю - адвокатку Душаченко І.С., звернувся до суду з позовом, яким просив: встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 є рідним братом ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на частку квартири АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його брат ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається, зокрема, із частки квартири АДРЕСА_1 . Спадкоємцями другої черги після смерті ОСОБА_3 є його сестра ОСОБА_2 та рідний брат ОСОБА_1 . ОСОБА_2 оформила свої спадкові права після смерті ОСОБА_3 та зареєструвала своє право власності на підставі свідоцтва про право на спадщину. Він, у встановленому законодавством порядку, звернувся до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Проте, державним нотаріусом йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки під час дослідження спадкової справи було встановлено різні прізвища позивача і його брата (у нього - ОСОБА_4 , а у спадкодавця - ОСОБА_5 ). Невідповідність у його прізвищі та прізвищі спадкодавця виникла лише через орфографічну помилку, оскільки у паспорті позивача значиться прізвище « ОСОБА_4 » із помилковим значенням російської букви «и» як у свідоцтві про народження. Встановлення факту родинних відносин, йому потрібен для оформлення спадкових прав.

Ухвалою суду від 14.11.2023, позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 15.01.2024, закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Від представниці позивачки надійшла заява про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивачки. На позовних вимогах наполягає. Проти винесення заочного рішення не заперечує.

Від відповідачки надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. Проти задоволення позову не заперечує.

Від третьої особи надійшла заява про розгляд справи за відсутності її представника.

Передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін, на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, є дата складання повного судового рішення.

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З`ясувавши обставини та дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що встановлені наступні факти та відповідні правовідносини.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Згідно Постанови Пленуму Верховного суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», факти, що мають юридичний характер - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин.

Факт, про встановлення якого просить позивач, має для нього юридичне значення, оскільки надає правові підстави для спадкування та від його встановлення залежить виникнення прав позивача.

Пункт 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від31березня 1995року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказує, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину та інше.

Пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» передбачено, що суд може встановити факт родинних відносин, якщо в органах РАЦС не зберігся відповідний запис чи відмовлено в його відновленні, або ж він може бути відновлений лише на підставі рішення суду.

Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Згідно положень ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі показань свідків, письмових доказів, речових і електронних доказів, висновків експертів.

Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Досліджені у судовому засіданні докази у їх сукупності підтверджують факт родинних відносин позивача зі спадкодавцем, відповідно вимога щодо встановлення факту родинних відносин підлягає задоволенню.

Стосовно вимоги про визнання права власності на спадкове майно, суд дійшов наступного.

Положеннями статті 1216 Цивільного кодексу України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 цього Кодексу, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1218 Цивільного кодексу України передбачено, що до складу спадщини входить усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За ч. 1 ст. 1221 цього Кодексу, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно із ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

У відповідності з ст. 1262 Цивільного кодексу України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька так і з боку матері.

За приписами ч. 3 ст. 1266 Цивільного кодексу України, племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Квартира АДРЕСА_1 належала на праві приватної власності ОСОБА_3 на підставі Договору дарування квартири від 16.04.1999, посвідченого державним нотаріусом Другої миколаївської державної нотаріальної контори Воробйовою Т.А., зареєстрованого в реєстрі за № 2-813.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . Після його смерті відкрилася спадщина, зокрема, на квартиру АДРЕСА_1 .

29 серпня 2022 року ОСОБА_2 звернулася до Другої миколаївської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

29 серпня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Другої миколаївської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

10 липня 2023 року державним нотаріусом Другої миколаївської державної нотаріальної контори Токіой І.В. видано ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину за законом на частку квартири АДРЕСА_1 .

Постановою державного нотаріуса Другої миколаївської державної нотаріальної контори Токіой І.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05.06.2023 за вих. № 199/02-31, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки під час дослідження спадкової справи було встановлено різні прізвища позивача і його брата (у нього - ОСОБА_4 , а у спадкодавця - ОСОБА_5 ).

Позивач зазначає, що невідповідність у його прізвищі та прізвищі спадкодавця виникла лише через орфографічну помилку, оскільки у паспорті позивача значиться прізвище « ОСОБА_4 » із помилковим значенням російської букви «и» як у свідоцтві про народження.

З свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , вбачається, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною донькою ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, сформованого 20.04.2022, ОСОБА_6 зареєструвала шлюб та змінила прізвище на « ОСОБА_2 ».

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є рідним сином ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом пр народження серії НОМЕР_3 .

Як вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є рідним сином ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Свідоцтво про народження видано на російській мові.

Відповідно до Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, сформованого 05.06.2023, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є рідним сином ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

З паспорта серії НОМЕР_5 , вбачається, що Центральним РВ ММУ УМВС України в Миколаївській області 28 серпня 2008 року видано паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця м. Миколаїв.

Судом встановлено, що спадщина після смерті ОСОБА_3 складається з квартири АДРЕСА_1 .

Спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Другої миколаївської державної нотаріальної контори з заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

10 липня 2023 року державним нотаріусом Другої миколаївської державної нотаріальної контори Токіой І.В. видано ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 .

Свідоцтво про право на спадщину на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 ще не видано.

Вказане підтверджується матеріалами спадкової справи № 98/2022 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Оскільки факт допущення помилок в прізвищі між спадкодавцем ОСОБА_3 та спадкоємцем ОСОБА_3 доведено в судовому засіданні, при цьому допущені помилки перешкоджають позивачу реалізувати право на вказане майно, в тому числі право на спадкування, позивач позбавлений можливості встановити такі факти у позасудовому порядку, останній звернувся до суду з позовом про встановлення факту родинних відносин та визнання за ним права власності на спадкове майно посилаючись на ефективний спосіб захисту та відновлення порушеного права.

Так, відповідно до ст. 4 ЦПК України, захисту в судовому порядку підлягають лише порушені, невизнані та оспорюванні права та інтереси. В даній справі судом встановлено, що нотаріус, до функцій якого віднесено видача свідоцтв про право на спадщину, відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину лише у зв`язку з відсутністю факту родинних відносин.

Порушене право в даному випадку відновлюється шляхом встановлення факту родинних відносин. Відповідно, у разі набрання вказаним рішенням суду законної сили, позивач має право звернутися до нотаріуса з вказаним рішенням суду та оформити право на спадщину у визначеному законом порядку.

Відповідно до абз. 2 п. 23 Постанови Пленуму ВС України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

Беручи до уваги викладене, суд приходить до висновку, що вимоги позивача ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , є передчасними, оскільки після встановлення факту родинних відносин між ним та спадкодавцем, у ОСОБА_1 відсутні перешкоди для оформлення спадкових прав в позасудовому порядку.

Оскільки при поданні позовної заяви позивач вимоги про розподіл судового збору не заявляв та таких вимог не заявляв і в судовому засіданні, враховуючи межі судового розгляду і диспозитивність цивільного судочинства, розподіл судового збору суд не здійснює.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 89, 259, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд

вирішив:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Друга миколаївська державна нотаріальна контора Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити частково.

Встановити факт родинних відносин між померлим ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 як рідними братами.

У задоволенні позову в частині визнання права власності в порядку спадкування за законом - відмовити.

Апеляційна скарга на судове рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено скорочене судове рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи в порядку статті 355 ЦПК України безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua або за веб-адресою Судової влади України: https://court.gov.ua/fair/.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , РНКОПП невідомий.

Третя особа: Друга миколаївська державна нотаріальна контора Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), юридична адреса: м. Миколаїв, пр-т Миру, 46/1.

Повний текст судового рішення складено «05» квітня 2024.

Суддя Н.О. Рум`янцева