Справа № 624/842/23
№ провадження 2/624/18/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2024 року Кегичівський районний суд Харківської області в складі: головуючого судді Богачової Т.В., з участю секретаря Лебідь Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Кегичівка, Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Удовиченко Світлана Олександрівна про розірвання спадкового договору

в с т а н о в и в:

Представник позивача звернулася до суду з позовом про розірвання спадкового договору від 27 жовтня 2020 року, укладеного між ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 посвідченого приватним нотаріусом Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Удовиченко С.О. та зареєстрованого в реєстрі за №760.

Позовна заява обґрунтована тим, що 27 жовтня 2020 року між ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , які є подружжям та ОСОБА_2 було укладено спадковий договір, що посвідчений нотаріусом. У зв`язку з укладенням цього договору, нотаріусом було накладено заборону відчуження зазначеного в договорі майна житлового будинку АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_1 до припинення дії цього договору. Згідно п. 1 спадкового договору відчужувачі після своєї смерті передають у власність набувачу житловий будинок АДРЕСА_1 . Згідно п. 10 спадкового договору набувач зобов`язався: забезпечувати кожного з відчужувачів медикаментами, лікарськими засобами згідно з рекомендаціями лікаря, незалежно від вартості таких медикаментів, лікарських засобів; сплачувати кожному з відчужувачів щомісяця грошові кошти в сумі 1000 гривень; після смерті відчужувачів поховати їх на Центральному кладовищі смт Кегичівка, з встановленням надгробка на могилі через рік після поховання кожного відповідно. Проте відповідач умови договору не виконує не надає допомоги у придбанні ліків та наданні коштів, жодного разу не сплатив грошові кошти в сумі 1000 гривень, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не займався його похованням, грошових коштів за поховання не надавав. Похованням займалась позивач самостійно за допомогою сусідів. З огляду на те, що жодної допомоги позивач не отримувала від відповідача, вимушена була укласти договір про надання соціальних послуг від 14.04.2023 з Територіальним центром соціального обслуговування Кегичівської селищної ради. У липні 2023 року позивач перебувала на стаціонарному лікуванні в лікарні. Відповідач у наданні допомоги по придбанню ліків позивачу відмовив.

Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 04 вересня 2023 року провадження у справі було відкрито, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, з призначенням підготовчого засідання. Сторонам було надано час для подання заяв по суті.

Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 18 жовтня 2023 року провадження у справі було зупинено до припинення перебування відповідача у складі Збройних Сил України.

Постановою Харківського апеляційного суду від 18 грудня 2023 року ухвала Кегичівського районного суду Харківської області від 18 жовтня 2023 року була скасована та направлена до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 28 грудня 2023 року судовий розгляд по справі судом було продовжено.

Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 23 лютого 2024 року залишено без розгляду клопотання відповідача про зупинення провадження у справі.

Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 23 лютого 2024 року задоволено клопотання представника позивача про виклик свідків.

Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 23 лютого 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні

Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 20 березня 2024 року залишено без розгляду клопотання відповідача про зупинення провадження у справі.

Позивач у судовому засіданні наполягала на задоволенні позовних вимог в повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві. Також зазначила, що з початку укладення спадкового договору відповідач свої зобов`язання за договором не виконував. Вказала, що протягом всього часу вона змушена була звертатися до інших людей з проханням про допомогу по господарству, придбання ліків та інше. Також, пояснила, що після смерті чоловіка ОСОБА_3 відповідач не надавав будь-яких коштів на поховання, а також в порушення вимог договору, на даний час не встановив надгробку на його могилі, що свідчить про ухилення відповідача від виконання ним своїх обов`язків, покладених на нього п. 10 спадкового договору від 27.10.2020.

Представник позивача адвокат Ямполець І.С. підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити в повному обсязі. Зазначила, що 27 жовтня 2020 року між ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , які є подружжям та ОСОБА_2 було укладено спадковий договір, що посвідчений нотаріусом. У зв`язку з укладенням цього договору, нотаріусом було накладено заборону відчуження зазначеного в договорі майна житлового будинку АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_1 до припинення дії цього договору. Згідно п. 1 спадкового договору відчужувачі після своєї смерті передають у власність набувачу житловий будинок АДРЕСА_1 . Згідно п. 10 спадкового договору набувач зобов`язався: забезпечувати кожного з відчужувачів медикаментами, лікарськими засобами згідно з рекомендаціями лікаря, незалежно від вартості таких медикаментів, лікарських засобів; сплачувати кожному з відчужувачів щомісяця грошові кошти в сумі 1000 гривень; після смерті відчужувачів поховати їх на Центральному кладовищі смт Кегичівка, з встановленням надгробка на могилі через рік після поховання кожного відповідно. Проте відповідач умови договору не виконує не надає допомоги у придбанні ліків та наданні коштів, жодного разу не сплатив грошові кошти в сумі 1000 гривень, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не займався його похованням, грошових коштів за поховання не надавав, а також звернула увагу суду на те, що на день розгляду справи, а саме 02.04.2024 надгробку на могилі відчужувача ОСОБА_3 не встановив. З огляду на викладене, просила задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, стягнувши з відповідача на користь позивача, понесені нею судові витрати.

Свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні повідомила, що вона є соціальним працівником Територіального центру соціального обслуговування Кегичівської селищної ради та допомагає позивачці на підставі договору про надання соціальних послуг від 14.04.2023. Приходить до позивачки два рази на тиждень, а саме в середу та п`ятницю, допомагає їй по господарству, виконує доручення позивача з приводу придбання продуктів харчування, сплату комунальних послуг, тощо. Впродовж всього часу виконання своїх обов`язків, з квітня 2023 року, вона бачила, що крім неї позивачці ще допомагають сусід ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , інших людей вона не бачила. Зі слів позивачки знає про існування спадкового договору, але відповідача жодного разу не бачила.

Свідок ОСОБА_7 у судовому засіданні повідомив, що він є сусідом позивачки. Як сусід він допомагає позивачці по господарству, а саме принести воду, покосити траву, занести дрова, тощо. Зазначив, що ще до початку війни, напевно у 2020 році, він бачив, як відповідач по справі приїздив до позивачки та косив траву біля двору, за що отримував кошти від ОСОБА_1 . Більш його не бачив, щодо спадкового договору йому відомо лише зі слів позивачки. Зазначив, що відповідач з моменту укладення спадкового договору свої зобов`язання не виконує, на даний час він разом зі своєї дружиною, допомагають позивачці, возять її до лікарні, надають кошти на лікування, допомагали в організації поховання чоловіка позивачки ОСОБА_3 , були присутні на похованні.

Свідок ОСОБА_8 у судовому засіданні повідомив, що він перебуває з позивачкою у дружніх відносинах. Зазначив, що з весни 2023 року приїздив допомагав позивачці у господарських справах, а саме: нарубати дров, копати город, косити траву, як біля двору так і во дворі. Він приїздив допомагати позивачці за її проханням, за що отримував кошти від ОСОБА_1 . Відповідача у справі ніколи не бачив, щодо спадкового договору йому відомо лише зі слів позивачки. Вказав, що з покійним чоловіком позивачки він не знайомий, оскільки почав допомагати позивачці вже після його смерті.

Відповідач у судове засідання не з`явився. Повідомляв суд про те, що перебуває на службі в Збройних силах України, надавав довідки з військової частини НОМЕР_1 про перебування його на військовій службі та копію посвідчення учасника бойових дій. Наказу по особовому складу військової частини ОСОБА_2 суду не надав. Про розгляд справи обізнаний про що свідчать довідки про доставку смс повідомлень та подані відповідачем відповідні клопотання про зупинення провадження у справі.

Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі „Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

Вирішуючи питання щодо можливості розгляду справи за відсутності сторони відповідача, суд виходить з того, що протягом всього часу розгляду справи відповідач не був позбавлений можливості надати до суду відзив та відповідні докази, чи клопотання про їх витребування судом, але цим правом не скористався.

Подальше відкладення розгляду справи призводить до необґрунтованого затягування судового процесу, а тому суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторони відповідача на підставі наявних у справі даних та доказів.

Третя особа приватний нотаріус Удовиченко С.О. подала заяву про розгляд справи без її участі.

Дослідивши матеріали справи, суд знаходить позов таким, що підлягає задоволенню за наступними підставами:

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст.ст. 15, 16 ЦК України, ст. 4 ЦПК України кожна особа має право на захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних цивільних прав, свобод чи інтересів, у тому числі й у судовому порядку.

Способами захисту цивільних прав та інтересів, можуть зокрема бути: припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення та інші.

Матеріалами справи встановлено, що 27.10.2020 між відчужувачами ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , які є подружжям набувачем ОСОБА_2 уклали спадковий договір. Цей договір посвідчено приватним нотаріусом Кегичівського районного нотаріального округу, Харківської області Удовиченко С.О. та зареєстровано в реєстрі за № 760.

Згідно цього спадкового договору, відчужувачі після своєї смерті передають у власність набувачу, а набувач приймає після смерті обох відчужувачів у власність житловий будинок АДРЕСА_1 (п. 1. Договору).

У разі смерті одного з відчужувача спадщина переходить до іншого відчужувача, а в разі смерті другого з відчужувачів його майно переходить до набувача (п. 1. Договору).

Набувач зобов`язується виконувати розпорядження відчужувачів, визначені даним договором (п. 1. Договору).

Відчужуваний житловий будинок належить ОСОБА_1 на підставі Свідоцтва про право власності на житловий будинок, виданого Кегичівською селищною радою, Кегичівського району, Харківської області, 15.12.2009, на підставі рішення № 98 від 30.11.2009, зареєстровано Кегичівським МДКГПТІ Харківської області, 15.12.2009 року, реєстрова книга № 3, номер запису 364 (п. 2. Договору).

Зазначений житловий будинок перебуває в спільній сумісній власності відчужувачів як такий, що набутий під час перебування в зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу НОМЕР_2 , виданим Кегичівським районним бюро ЗАЦС Харківської області, 25.07.1973 року, актовий запис № 55 (п. 2. Договору).

Право власності на вищевказаний житловий будинок виникає у набувача з моменту смерті обох відчужувачів (п. 9. Договору).

Даним договором на набувача покладаються наступні обов`язки: 1) забезпечувати кожного з відчужувачів медикаментами, лікарськими засобами згідно з рекомендаціями лікаря, незалежно від вартості таких медикаментів, лікарських засобів; 2) сплачувати кожному з відчужувачів щомісяця грошові кошти в сумі 1000 грн. Дана сума повинна сплачуватися не пізніше 20 числа кожного місяця за наступний місяць; 3) після смерті Відчужувача-1 та після смерті Відчужувача-2 поховати їх на Центральному кладовищі смт Кегичівка, Кегичівського району, Харківської області, з встановленням надгробка на могилі через 1 рік після поховання кожного відповідно (п. 10. Договору).

На житловий будинок, який є предметом даного договору, накладається заборона відчуження (п. 18. Договору).

Спадковий договір може бути розірвано судом на вимогу відчужувачів (одного з відчужувача) у разі невиконання набувачем його розпоряджень (п. 20. Договору).

Відповідно до спадкового договору нотаріусом на підставі статті 73 Закону України «Про нотаріат» накладено заборону відчуження зазначеного в договорі майна - житлового будинку АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_1 до припинення дії цього договору. Зареєстровано в реєстрі за № 761

Відчужувач ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 виданим Кегичівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Красноградському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 05.04.2023.

Згідно копій накладної ФОП ОСОБА_9 №15 від 27.03.2023 виданої ОСОБА_10 придбано предмети для поховання ОСОБА_3 в кількості 9 шт. на загальну вартість 8990 грн. ФОП ОСОБА_9 згідно витягу з ЄДРЮОФОП ГФ займається видом діяльності організація поховань і надання суміжних послуг.

Відповідно до копії договору про надання соціальних послуг від 14.04.2023 територіальний центр соціального обслуговування Кегичівської селищної ради надає соціальні послуги ОСОБА_1 Соціальні послуги надаються на підставі рішення №1227 від 14.04.2023 відділу соціального захисту населення Кегичівської селищної ради (п. 1 Договору).

Згідно копії виписки із медичної карти стаціонарного хворого №1639 КНП КСР «Кегичівська ЦРЛ» ОСОБА_1 перебувала на стаціонарному лікуванні з 12.07.2023 по 21.07.2023.

Згідно фіскальних чеків з ПФ «Меліса» було придбано продукції на суми 19.07.2023 160 грн, 17.07.2023 2178 грн, 15.07.2023 134 грн, 20.07.2023 126 грн, 14.07.2023 207.50 грн, 21.07.2023 63 грн. Згідно витягу з ЄДРЮОФОП ГФ ПФ «Меліса» займається видом діяльності роздрібна торгівля фармацевтичними товарами в спеціалізованих магазинах.

Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 3 ЦК України, до загальних засад цивільного законодавства належить свобода договору.

Тлумачення п. 3 ч. 1 ст. 3 та ст. 627 ЦК України свідчить, що свобода договору має декілька складових, зокрема, свобода укладання договору, вибору контрагента, виду договору, визначення умов договору.

Згідно з ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно ч. 2 ст. 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Статтею 654 ЦК України передбачено, що зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом, чи не випливає із звичаїв ділового обороту.

Відповідно до ст. 1302 ЦК України за спадковим договором одна сторона (набувач) зобов`язується виконувати розпорядження другої сторони (відчужувача) і в разі його смерті набуває право власності на майно відчужувача.

Відповідно до ст. 1304 ЦК України, спадковий договір укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, а також державній реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі ст. 1305 ЦК України набувач у спадковому договорі може бути зобов`язаний вчинити певну дію майнового або немайнового характеру до відкриття спадщини або після її відкриття.

Враховуючи зазначене, спадковий договір є двостороннім правочином, за концепцією якого набувач зобов`язаний вчинити певні дії за вказівкою відчужувача, взамін чого до нього переходить право власності на майно. Тому коло обов`язків набувача має визначатися вже виходячи не з одностороннього волевиявлення відчужувача, а зі спільної згоди сторін, враховуючи договірний характер правовідносин.

Суть спадкового договору полягає в тому, що за таким договором відбувається розпорядження належним відчужувачеві майном ще за життя, але із набуттям набувачем права власності на майно після смерті відчужувача.

Спадковий договір виступає різновидом договорів про передачу майна у власність, є двостороннім правочином, за концепцією якого набувач зобов`язаний вчинити певні дії за вказівкою відчужувача, взамін чого до нього переходить право власності на майно, тобто до спадкового договору застосовуються загальні положення про виконання зобов`язань.

З метою недопущення переходу майна, що є предметом спадкового договору, до третіх осіб, нотаріус одночасно з посвідченням цього договору, накладає на зазначене майно заборону відчуження та вносить відомості про нього до Єдиного державного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, тобто цивільний кодекс встановлює гарантії додержання прав та законних інтересів учасників спадкового договору.

Відповідно до ст. 1308 ЦК України спадковий договір може бути розірвано судом на вимогу відчужувача у разі невиконання набувачем його розпоряджень. За змістом цього правила інші особи, у тому числі спадкоємці відчужувача, не можуть пред`являти вимоги про розірвання спадкового договору.

Аналогічне положення закріплено також у п. 20 спадкового договору. Договір передбачає можливість розірвання спадково договору одним з відчужувачів.

За ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (ч. 1, ч. 2ст. 614 ЦК України).

Для підтвердження наявних правових підстав для розірвання спадкового договору відчужувач повинен надати належні і допустимі докази невиконання набувачем умов спадкового договору.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 09 грудня 2019 року в справі № 347/853/18 (провадження № 61-10970св19).

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Разом з тим, підстави для зміни або розірвання договору передбачені положеннями ст. 651 ЦК України, ч. 2 якої визначено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ч.ч. 1-3ст. 89 ЦПК України).

З пояснень позивача та свідків, які підтверджені письмовими доказами, судом встановлено, що відповідач жодним чином не виконує умови спадкового договору, тобто не забезпечував та не забезпечує відчужувача медикаментами, лікарськими засобами, не сплачував та не сплачує щомісяця 1000 грн. Крім того, в похованні ОСОБА_3 участі не брав, а також не встановив надгробку на могилі ОСОБА_3 ..

З урахуванням наведеного, оскільки ст.ст. 1302, 1305 ЦК України і умовами укладеного сторонами спадкового договору передбачено, що обов`язки по вчиненню певних дій, передбачених договором, покладено на набувача, а відчужувач у спадковому договорі не має обов`язків, він наділяється лише правом вимоги, тому набувач повинен довести належне виконання ним зобов`язань за договором.

За таких обставин, оскільки відсутні докази того, що відповідач виконував обов`язки, передбачені п. 10 спадкового договору, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про розірвання спадкового договору слід задовольнити.

Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація обтяжень проводиться на підставі судового рішення щодо набуття, зміни або припинення обтяження речових прав на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості, що набрало законної сили.

Тому рішення суду про розірвання спадкового договору є підставою для зняття заборони відчуження житлового будинку АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_1 , накладеної 27 жовтня 2020 року приватним нотаріусом Кегичівського районного нотаріального округу Харківської області Удовиченко С.О. за реєстровим №761.

Відповідно до п. 6 ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання як розподілити між сторонами судові витрати.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Як вбачається з наданого платіжного доручення, позивач за подання даного позову до суду, сплатила судовий збір в розмірі 1073,60 гривень, а тому, у зв`язку з задоволенням позову ця сума підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 4, 12, 76, 78, 81, 95, 141, 263-268, 354, 355 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Удовиченко Світлана Олександрівна про розірвання спадкового договору задовольнити.

Розірвати спадковий договір від 27 жовтня 2020 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Кегичівського районного нотаріального округу Харківської області Удовиченко Світланою Олександрівною та зареєстрованого в реєстрі за №760.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в розмірі 1073 (тисяча сімдесят три) гривні 60 копійок.

Рішення суду про розірвання спадкового договору є підставою для зняття заборони відчуження житлового будинку АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_1 , накладеної 27 жовтня 2020 року приватним нотаріусом Кегичівського районного нотаріального округу Харківської області Удовиченко Світланою Олександрівною за реєстровим №761.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції Харківського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка с. Кегичівка, Кегичівського району, Харківської області, громадянка України, паспорт серії НОМЕР_4 виданий Кегичівським РВ УМВС України в Харківській області 22.02.2002, ІПН НОМЕР_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , адреса для листування: АДРЕСА_3 .

Представник позивача: ОСОБА_11 , свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серія КР №000213 видано 06.08.2018, ордер серія ВА №1059573, адреса : вул. Пушкінська, буд. 32, корп. 1, оф. 315, м. Харків, 61057.

Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

Третя особа: Приватний нотаріус Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Удовиченко Світлана Олександрівна, місцезнаходження за адресою: вул. Волошина, 93Г, смт. Кегичівка, Красноградського району, Харківської області, 64003.

Суддя Т.В. Богачова