"09" квітня 2024 р. Справа № 363/3965/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2024 року м. Вишгород

Вишгородський районний суду Київської області у складі, головуючої судді Дьоміної О.П., за участю секретаря Ходасевич Д.К., заявника ОСОБА_1 , представника АТ КБ «ПРИВАТБАНК» - адвоката Мусійченка Д.Л., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Вишгородського районного суду Київської області від 05.04.2024 року у цивільній справі за №363/3965/15-ц за заявою ОСОБА_1 про відстрочення виконання повороту виконання за судовими рішеннями у цивільній справі за №363/3965/15-ц,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Вишгородського районного суду Київської області перебувала заява ОСОБА_1 про відстрочення виконання повороту виконання за судовими рішеннями у цивільній справі за №363/3965/15-ц. Так, ухвалою суду від 05.04.2024 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення виконання повороту виконання за судовими рішеннями у цивільній справі за №363/3965/15-ц було відмовлено.

08.04.2024 року на адресу суду від ОСОБА_1 спрямована заява про виправлення описки в ухвалі Вишгородського районного суду Київської області від 05.04.2024 року. Так, в обґрунтування зазначеної заяви ОСОБА_1 посилався на те, що на другій сторінці тексту (оборот) ухвали вказано, що 30.07.2020 року Вишгородським районним суду Київської області видано виконавчий лист щодо стягнення з АТ КБ «ПРИВАТ БАНК» на його користь грошових коштів у розмірі 37 269 663,36 грн., що не відповідає дійсності, оскільки вказаний виконавчий лист був виданий на суму 33 881 334 грн., що чітко підтверджується матеріалами справи. Заявник вказує, що оскільки рішення у будь-якому разі має бути точним він би хотів, щоб вказана описка була виправлена.

Треті особи: ОСОБА_2 та Національний банк України, до суду не прибули, будучи належним чином повідомлені телефонограмою, електронною поштою, повідомленням через засоби зв`язку, оголошенням на офіційному веб-сайті судової влади України, що розміщене не пізніше 24 годин до дати судового засідання, про дату, час і місце проведення засідання, жодних заяв чи клопотань до суду не спрямували.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України - неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 269 ЦПК України - питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. А відтак, вирішуючи питання про можливість проведення судового засідання без участі третіх осіб, суд враховує встановлений ст. 269 ЦПК України десятиденний строк розгляду заяви, положення ст. 223 ЦПК України, та вважає можливим розглянути заяву за їх відсутності. Заявник ОСОБА_1 та представник банку ОСОБА_3 проти цього не заперечували.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 заяву підтримав та просив її задовольнити.

Представник АТ КБ «ПРИВАТБАНК» - адвокат Мусійченко Д.Л. не заперечував щодо задоволення заяви, посилався на те, що дійсно, звертаючись із заявою про поворот виконання АТ КБ «ПРИВАТБАНК» зазначено, що 06.08.2020 року державною виконавчою службою при виконанні виконавчого листа, виданого Вишгородським районним судом 30.07.2020 року, на підставі рішення Вишгородського районного суду від 23.09.2019 року та постанови Київського апеляційного суду від 06.07.2020 року у цивільній справі за №363/3965/15-ц за позовом ОСОБА_1 до АТ КБ «ПРИВАТБАНК», треті особи: ОСОБА_2 та Національний банк України платіжним дорученням за №62707214 від 03.08.2020 року було списано з рахунку банку № НОМЕР_1 суму в розмірі 37 269 663,36 грн. (33 881 334 грн. +3 388 133,40 +195,96 ГРН.). Ця сума дійсно була списана з коррахунку, що підтверджено платіжним дорученням, розпорядженням та довідкою. Ця сума складається: 33 881 334 грн. сума стягувачу за виданим виконавчим листом + 3 388 133,40 грн. сума виконавчого збору + 195,96 грн. витрати на проведення виконавчих дій. Після списання ДВС відповідними платіжними дорученнями перераховано одержувачам та закінчено виконавче провадження (копія постанови про закінчення виконавчого провадження додається). В ухвалі суду від 05.04.2024 року, виключно в одному абзаці, дійсно вказано, що відкрито виконавче провадження ВП №62707214, про примусове виконання виконавчого листа за №363/3965/15-ц, виданого 30.07.2020 року Вишгородським районним судом Київської області, щодо стягнення з АТ КБ «ПРИВАТБАНК» на користь ОСОБА_1 37 269 663,36 грн., замість суми виконавчого листа, на підставі якого відкрито виконавче провадження, зазначено загальну примусово списану суму (сума за виконавчим листом + виконавчий збір + витрати на проведення виконавчих дій), згідно платіжного доручення за №5711 від 06.08.2020 року. А відтак представник АТ КБ «ПРИВАТБАНК» не заперечує щодо виправлення зазначеної описки, вказавши суму 33 881 334 грн. замість 37 269 663, 36 грн.

Заслухавши думку учасників провадження, дослідивши заяву та матеріали цивільної справи за №363/3965/15-ц, суд дійшов наступного висновку:

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України - суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

У постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29.01.2021 року у справі за № 22-ц/354/11 зазначено, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність. Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Відповідно до абз. 1 п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року за № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Схожі висновки зроблені і у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.07.2020 року у справі за №521/1074/17.

Крім того, як зазначено в постанові Верховного Суду від 27.12.2019 у справі за №911/2787/18 - описка в розумінні ст. 269 ЦПК України - це випадкова помилка в рішенні, допущена при його викладенні. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовленні тексту рішення). Таким чином, виправлення допущених у рішенні, ухвалі, описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть рішення, ухвали.

Так, ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 05.04.2024 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення виконання повороту виконання за судовими рішеннями у цивільній справі за №363/3965/15-ц, з підстав та мотивів зазначених у вказаному судовому рішенні. При цьому в абз. 17 мотивувальної частини вказаної ухвали (в розумінні ст. 260 ЦПК України) зазначено - «03.08.2020 року постановою старшого державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Амброським А.В. відкрито виконавче провадження ВП №62707214, про примусове виконання виконавчого листа №363/3965/15-ц виданого 30.07.2020 року Вишгородським районним судом Київської області, щодо стягнення з АТ КБ «Приватбанк» на користь ОСОБА_1 37 269 663,36 грн.».

Разом з цим, з матеріалів цивільної справи за №363/3965/15-ц, а саме з виконавчого листа, вбачається, що 30.07.2020 року Вишгородським районним судом Київської області (суддя О.Д. Рудюк) видано виконавчий лист про стягнення з АТ КБ «ПРИВАТБАН» на користь ОСОБА_1 грошових коштів, в загальній суму 33 881 334 грн. в абз. 6 першої сторінки зазначеного документу у зв`язку з цим загальну суму стягнення збільшити з 29 251 766, 64 грн. до 33 881 334 грн. (том №13, а. с. 218). Що також підтверджується постановою про відкриття виконавчого провадження за ВП №62707214 від 03.08.2020 року, оскільки на підставі вказаного виконавчого листа 03.08.20202 року старшим державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерство юстиції (м. Київ) Амборським А.В. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП №62707214 (том №16, а. с. 77-79).

Як вбачається з платіжного доручення за №5711 від 06.08.2020 року, на виконання виконавчого листа виданого Вишгородським районним судом Київської області від 30.07.2020 року з рахунку АТ КБ «ПРИВАТБАНК» списано грошові кошти у розмірі списано 37 269 663,36 грн.

Таким чином, оскільки, під час виготовлення ухвали суду від 05.04.2024 року у цивільній справі за №363/3965/15-ц, було допущено описку в абз. 17 мотивувальної частини, а саме - помилково зазначено суму стягнення «37 269 663,36 грн.» замість вірної «33 881 334 грн.», суд вважає за необхідне виправити допущену описку. При цьому, суд зазначає, що виправлення вказаної описки жодним чином не змінює змісту вказаного судового рішення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 259-261, 269, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Вишгородського районного суду Київської області від 05.04.2024 року у цивільній справі за №363/3965/15-ц за заявою ОСОБА_1 про відстрочення виконання повороту виконання за судовими рішеннями у цивільній справі за №363/3965/15-ц - задовольнити.

Виправити описку, допущену в ухвалі Вишгородського районного суду Київської області від 05.04.2024 року у цивільної справі за №363/3965/15-ц.

Викласти абзац 17 мотивувальної частини вказаної ухвали у наступній редакції:

«03.08.2020 року постановою старшого державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Амброським А.В. відкрито виконавче провадження ВП №62707214, про примусове виконання виконавчого листа №363/3965/15-ц виданого 30.07.2020 року Вишгородським районним судом Київської області, щодо стягнення з АТ КБ «Приватбанк» на користь ОСОБА_1 33 881 334 грн.».

Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 09.04.2024 року.

Ухвала суду першої інстанції може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуюча суддя О.П. Дьоміна