Справа № 669/266/24
Провадження № 2/669/133/24
У Х В А Л А

18 березня 2024 року смт.Білогір`я

Суддя Білогірського районного суду Хмельницької області Бараболя Н.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Ямпільської селищної ради Шепетівського району Хмельницької області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування права на завершення приватизації та одержання правовстановлюючого документу на землю,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (надалі позивач) звернувся до суду із позовом до Ямпільської селищної ради Шепетівського району Хмельницької області (надалі відповідач) в якому просить визнати за ним право власності на земельну ділянку загальною площею 0,33га. (0,25га. для обслуговування житлового будинку та 0,08га. для ведення особистого селянського господарства), яка розташована по АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , - право на завершення приватизації та одержання правовстановлюючого документу на землю.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ч.5 ст.177 ЦПК України, відповідно до якої позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зокрема в позовні заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Так, в п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду від 21.12.2007 року указано, що оскільки розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування.

Як вбачається з листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», передбачено, якщо спадкодавець не набув права власності на земельну ділянку згідно зі статтею 125 ЗК України, проте розпочав процедуру приватизації земельної ділянки відповідно до чинного законодавства України, а органами місцевого самоврядування відмовлено спадкоємцям у завершенні процедури приватизації, то спадкоємці мають право звертатися до суду із позовами про визнання відповідного права в порядку спадкування - права па завершення приватизації та одержання державного акту про право власності на землю на ім`я спадкоємця, а не права власності на земельну ділянку.

Так як зміст позову - це вказівка позивача на спосіб захисту вже порушеного права (ст. 16 ЦК України), не указано, якими діями саме відповідач не визнає, порушує, чи оспорює його права відносно вищевказаної спірної земельної ділянки. Не роз`яснено в чому саме спір між позивачем і відповідачем в цій частині. Зокрема, позовна заява не містить викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та не додано відмову компетентного органу місцевого самоврядування позивачу, як спадкоємцю ОСОБА_2 , у завершенні процедури приватизації. Для цього позивачу необхідно звернутись до цього органу.

Матеріалами справи, зокрема повідомленням Ямпільської селищної ради Шепетівського району Хмельницької області №1752/02-24 від 29.12.2022 року підтверджується, що ОСОБА_1 звертався до органу місцевого самоврядування з приводу безкоштовної передачі у приватну власність спірної земельної ділянки, а не з приводу завершення процедури приватизації земельної ділянки.

Враховуючи вищезазначене, провадження у даній справі не може бути відкритим до виправлення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 177, 185,353 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ямпільської селищної ради Шепетівського району Хмельницької області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування права на завершення приватизації та одержання правовстановлюючого документу на землю, залишити без руху.

ОСОБА_1 усунути недоліки позовної заяви, вказані в мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

В разі невиконання вимог ухвали позовну заяву вважати неподаною та повернути її позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Наталія БАРАБОЛЯ