печерський районний суд міста києва
УХВАЛ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" березня 2024 р. Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Новака Р.В.,

при секретарі судових засідань - Бурячок А.І.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1 ,

позивача - ОСОБА_2 ,

представника позивача - ОСОБА_3 ,

відповідача - ОСОБА_4 ,

представника відповідача - ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання представника позивачів - адвоката Власенко С.Т. про призначення судової почеркознавчої експертизи та виклик свідка у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання договору довічного утривання (догляду) недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за вище вказаним позовом, в якому позивачі просять визнати договір довічного утримання, який було укладено 05.03.2013 і засвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Персіяновою М.О. недійсним.

Ухвалою суду від 14.07.2021 було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку позовного (загального) провадження.

Ухвалою суду від 11.11.2021 було задоволено заяву адвоката Власенка С.Т. подану в інтересах позивачів про забезпечення позову. Накладено арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 та інше майно, яке належало ОСОБА_6 , із забороною відчуження.

Ухвалою суду від 23.02.2023 було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Після вирішення питання про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду 23.02.2023 та 21.08.2023 на адресу суду надійшли надіслані представником позивачів - адвокатом Власенком С.Т. клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи аналогічного змісту, які обґрунтовані посиланням на ту обставину, що підпис в Договорі довічного утримання від 05.03.2013 виконаний не ОСОБА_6 , а тому він є фактично підробленим.

21.08.2023 на адресу суду надійшло надіслане представником позивачів - адвокатом Власенком С.Т. клопотання про допит виклик в судове засідання в якості свідка ОСОБА_7 . В обґрунтування поданого клопотання адвокат Власенко С.Т. вказує, що ОСОБА_7 є онукою померлої ОСОБА_6 та може дати свідчення, які можуть мати важливе значення для повного та об`єктивного з`ясування обставин справи.

ОСОБА_2 підтримала подані клопотання та просила їх задовольнити з підстав викладених в останніх.

ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 підтримали подані клопотання та просили їх задовольнити з підстав викладених в останніх.

Відповідач та її представник заперечували проти задоволення вказаних клопотань.

Дослідивши клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, клопотання про виклик свідків та матеріали справи суд встановив наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 222 ЦПК України Головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Згідно абзацу першого пункту 1.3 глави 1 розділу I Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 (надалі за текстом НМР), для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

При цьому, згідно абзацу першого пункту 1.3 глави 1 розділу I НМР, перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

Крім того, ч.1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

В свою чергу ч.3 ст. 104 ЦПК України передбачено, що об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

Також положеннями першого речення ч.1 ст. 107 ЦПК України, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом.

При цьому, ч.3 ст. 107 ЦПК України, при визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

З вище наведеного виходить, що на час вирішення питання про призначення експертизи вільні та умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи вже мають бути у провадженні суду, бо вони мають бути у змісті самої ухвали суду про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Однак, ні позивачами ні їх представником при поданні до суду клопотань про призначення почеркознавчої експертизи не надано вільних та/або умовно-вільних зразків почерку та (або) підпису ОСОБА_6 , у відповідності до положень абзацу першого пункту 1.6 глави 1 розділу I НМР, як і не заявлено клопотання про витребування документів, які б містили такі зразки.

Ураховуючи вище викладене суд вважає, що клопотання представника позивачів про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи задоволенню не підлягає.

Щодо заявленого клопотання про виклик та допит свідків, слід зазначити наступне.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ч.1 ст. 90 ЦПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

Частинами першою - третьою статті 91 ЦПК України передбачено, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, в тому числі і щодо заявлення клопотань про допит свідків для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та клопотання позивача, суд прийшов висновку, що представником позивачів не доведено родинні зв`язки між свідком ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , а також що вказаний свідок володіє відомостями з приводу обставин, які є предметом дослідження в суді по зазначеній справі, не зазначено, які саме обставини може підтвердити заявлений свідок. Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для виклику та допиту в якості свідка ОСОБА_7 , а тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Крім того, суд звертає увагу, що разом з вищевказаними клопотаннями в якості додатків були долучені копії клопотань про витребування доказів, виклик свідків, однак останні не підлягають розгляду, оскільки подані в не передбачений чинними нормами ЦПК України спосіб.

Окремо слід зазначити, що при вирішенні вказаних клопотань, судом враховано, що представником позивачів не доведено поважності пропуску строку подачі вказаних клопотань, оскільки не знання стадії судового процесу, на думку суду, не може бути поважною причиною для поновлення такого пропущеного строку. Водночас, суд звертає увагу на те, що за положеннями ст. 129 Конституції України, ст. 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Крім того, згідно положень ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується із обов`язком цієї особи добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати передбачені процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (§ 35 рішення ЄСПЛ у справі «Alimentaria Sanders S. A. v. Spain» від 07.07.1989 №11681/85).

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі № 36655/02 «Смірнова проти України», рішення ЄСПЛ від 27.04.2000 у справі № 30979/96 «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France)). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30.11.2006 у справі «Красношапка проти України»).

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватися, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12.07.2007).

Аналогічна позиція викладена в Постанові Верховного Суду від 25.02.2019 справа № 760/4554/16-ц провадження № 61-28327св18.

Керуючись ст. 103, 76, 90, 91, 252-253, 258, 260-261 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивачів - адвоката Власенко С.Т. про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивачів - адвоката Власенко С.Т. про виклик свідка.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.В. Новак