Справа № 646/3397/24
№ провадження 2/646/1909/2024
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

03.04.2024 м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Шиховцова А.О., розглянувши матеріали позовної заяви представника позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 адвоката Стеця Максима Леонідовича до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про солідарне стягнення заборгованості за борговими розписками,

ВСТАНОВИВ:

Представником позивачів ОСОБА_5 та ОСОБА_2 адвокатом Стець М.Л. до Червонозаводського районного суду м. Харкова через підсистему «Електронний суд» подано позовну заяву до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про солідарне стягнення заборгованості за борговими розписками, у якому він просив:

1)стягнути в солідарному порядку з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 1400,00 доларів США та 64000,00 грн;

2)стягнути в солідарному порядку з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 3500,00 доларів США та 59000,00 грн.

При дослідженні позовної заяви представника позивачів на предмет наявності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі, суддя дійшов таких висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Аналіз вищезазначеної норми дає підстави виснувати, що процесуальний закон передбачає такі випадки, коли вимоги можуть бути об`єднані в одній позовній заяві: 1) позовні вимоги об`єднані підставою виникнення та/або 2) позовні вимоги об`єднані поданими доказами та/або 3) основна та похідна вимоги.

Так, згідно із ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

За текстом позовної заяви представник позивачів зазначив, що «Враховуючи тотожність відносин позики між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а також відносин поруки з ОСОБА_4 , дати укладання відповідних договорів, їх змісту та умов, та відповідно тотожність позовних вимог, доцільним є поєднання позовних вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в одній позовній заяві та їх розгляд судом в одному провадженні.

Суд не погоджується з наведеними твердженнями представника позивачів з огляду на таке.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який одночасно є способом захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

У п.6.8. постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24.02.2021 у справі №910/4040/20 суд касаційної інстанції зазначив, що «правочином (договором) у розумінні статті 202 ЦК України є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Таким чином, заявник повинен обґрунтувати підставу звернення до суду окремо по кожній вимозі та вказати конкретні докази на підтвердження викладених обставин по кожному з договорів, які є самостійними правовідношеннями, що є підставою для виникнення у сторін цих правовідносин цивільних прав і обов`язків. У випадку наявності порушень, які були допущені як під час укладення відповідних договорів, так і при їх виконанні, утворюється окремий склад цивільно-правового правовідношення, що характеризується самостійними цивільно-правовими наслідками. Встановлення обставин вчинення кожної з цих операцій засвідчується доказами, які не є пов`язаними між собою.»

Суд зауважує, що за текстом позовної заяви та за змістом позовних вимог вони заявлені на підставі:

- боргової розписки від 29.09.2023 ОСОБА_3 про запозичення грошових коштів у ОСОБА_1 у сумі 1400,00 доларів США та 64000,00 грн, поручителем за борговою розпискою є ОСОБА_4 ;

- боргової розписки від 29.09.2023 ОСОБА_3 про запозичення грошових коштів у ОСОБА_2 у сумі 3500,00 доларів США та 59000,00 грн, поручителем за борговою розпискою є ОСОБА_4 .

Отже, позовні вимоги не пов`язані між собою підставами виникнення, бо ґрунтуються на різних фактичних обставинах (самостійних правовідношеннях) двох окремих боргових розписках з різними сумами стягнення.

Суд також встановив, що вимоги про стягнення заборгованості за кожною борговою розпискою не є основною і похідною вимогами щодо одна до одної.

У постанові від 14.08.2018 у справі №910/3569/18 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду виклав таку позицію: «Об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки. Сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, збільшує коло учасників процесу, ускладнює розгляд та вирішення справи. Об`єднання позовів є правом, а не обов`язком суду».

Таким чином, сумісний розгляд об`єднаних вимог значно ускладнить судовий розгляд та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті.

Суд звертає увагу, що навіть у випадку коли позивач правомірно об`єднав вимоги, пов`язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об`єднаних вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Крім того, суд зазначає, що об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки для виконання всіх завдань цивільного судочинства, встановлених в статті 2 ЦПК України, додержання яких превалює над будь-якими іншими доводами учасників судового процесу, зокрема сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, ускладнює розгляд та вирішення справи по суті.

Згідно п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 8 ст. 185 ЦПК України позивач не позбавлений права повторно звернутись до суду з цим позовом, роз`єднавши позовні вимоги, що виникли з різних боргових розписок, відповідно подавши дві окремі позовні заяви, оформлені відповідно до вимог ЦПК України.

З огляду на викладене суд вважає за необхідне повернути поданий позов заявнику для роз`єднання позовних вимог.

Оскільки позовна заява з додатками у паперовому вигляді до суду не подавалась, а сформована в системі «Електронний суд», суд обмежується лише процесуальним рішенням про її повернення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 183, 185, 188, 259, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву представника позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 адвоката Стеця Максима Леонідовича до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про солідарне стягнення заборгованості за борговими розписками повернути разом з усіма доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачам та їх представнику, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Суддя А.О. Шиховцова