КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/8298/2024
У Х В А Л А

29 березня 2024 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Ящук Т.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , поданої представником ОСОБА_2 , на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 01 грудня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , третя особа - Комунальне підприємство з експлуатації і ремонту житлового фонду "Житло-Сервіс" про відшкодування матеріальної шкоди,

встановив:

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 01 грудня 2023 року призначено у даній справі судову будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставлено наступні питання:

1. Чи є взаємозв`язок залиття частини приміщення № НОМЕР_1 з самочинно збудованим нерухомим майном-терас, добудованих до квартири АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_1 ?

2. Які пошкодження виникли та яка вартість матеріальних збитків виникла внаслідок залиття нежитлового приміщення № НОМЕР_1 та пошкодження покрівлі зазначеного приміщення, внаслідок незаконної реконструкції ОСОБА_1 власної квартири АДРЕСА_1 ?

Провадження по справі на час виконання експертизи зупинено.

Не погоджуючись з ухвалою, 15 лютого 2024 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надіслав через систему «Електронний суд» апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду, зареєстрована судом 16 лютого 2024 року.

22 лютого 2024 року витребувано з Дарницького районного суду м. Києва матеріали цивільної справи №753/18776/23, які надійшли до суду апеляційної інстанції 19 березня 2024 року.

В апеляційній скарзі представник скаржника просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали суду, посилаючись на те, що оскаржувану ухвалу постановлено судом за відсутності відповідача, а її копію він не отримував. У зв`язку із чим відповідачу про факт постановлення ухвали та її зміст стало відомо тільки 12 лютого 2024 року після подання представником до суду клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, коли представнику був відкритий доступ до матеріалів справи в системі «Електронний суд», що підтверджується скріншотом з електронного кабінету.

Вирішуючи питання щодо дотримання скаржником строку на апеляційне оскарження ухвали, апеляційним судом з матеріалів справи встановлено, що 01 грудня 2023 року судом постановлено ухвалу за участі позивача - ОСОБА_3 та представника позивачів ОСОБА_6 ..

Відповідно до супровідного листа копію оскаржуваної ухвали надіслано скаржнику засобами поштового та електронного зв`язку 07 грудня 2023 року, однак доказів отримання скаржником копії ухвали засобами поштового зв`язку в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до довідки про доставку електронного листа копію оскаржуваної ухвали надіслано скаржнику 25 грудня 2023 року о 16 год. 23 хв. на його електронну адресу « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та доставлено до електронний скриньки 25 грудня 2023 року о 16 год. 28 хв. (а.с.168).

Однак електронна адреса, на яку суд надіслав копію оскаржуваної ухвали, зазначено судом не вірно, оскільки скаржник здійснював листування засобами електронного зв`язку та вказувавелектронну адресу «ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

З відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 01 грудня 2023 року надіслано судом до реєстру для оприлюднення 12 грудня 2023 року, зареєстровано 12 грудня 2023 року, забезпечено надання загального доступу 13 грудня 2023 року.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає за можливе поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 01 грудня 2023 року, оскільки обставини, на які посилається представник скаржника, не спростовуються матеріалами справи, а отже строк пропущено з поважних причин.

Разом з тим, апеляційна скарга подана з порушенням вимог ст. 356 ЦПК України, оскільки не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України).

З апеляційної скарги вбачається, що представник скаржника просить звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на підставі ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», посилаючись на те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу відповідача за попередній календарний рік.

Зазначає, що відповідно до Відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утримання податків станом на 11 липня 2023 року на ім`я ОСОБА_1 , за період з І кварталу 2022 року по І квартал 2023 року інформація про доходи відсутня. Відповідно до довідок форми ОК-5 та ОК-7 від 06 липня 2023 року на ім`я ОСОБА_1 , індивідуальні відомості про особу відсутні.

Проте, апеляційний суд вважає, що зазначені представником скаржника обставини щодо неможливості сплатити судовий збір не є достатніми підставами для звільнення від сплати судового збору з урахуванням майнового стану сторони.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В постанові Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження№ К/9901/14384/18 зазначено, що визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У вказаній постанові Верховний Суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі №990/13/23 зазначено, що документ з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу. Також зазначено, що для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

Апеляційна скарга не містить даних та на їх підтвердження доказів про реальний дохід скаржника, зокрема, скаржник не надав суду даних про наявність чи відсутність у нього рухомого чи нерухомого майна, банківських рахунків, інших активів; суд не має даних про склад сім`ї, чи є на утриманні непрацездатні члени сім`ї, або інших доказів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Отже, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду слід відмовити.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 9 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою судовий збір справляється за ставкою - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, скаржник повинен сплатити судовий збір в розмірі 605 грн. 60 коп. на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0026010, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а.

Оригінал квитанції необхідно подати до суду апеляційної інстанції.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржникам - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 , поданого представником ОСОБА_2 , про поновлення строку - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 01 грудня 2023 року.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , поданого представником ОСОБА_2 , про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 01 грудня 2023 року - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Т.І. Ящук