Номер провадження 2/404/2871/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2024 року місто Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Людмила Дмитріївна Кулінка, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), до Кропивницької міської ради (місцезнаходження: 25006, місто Кропивницький, вулиця Велика Перспективна, будинок № 41), третя особа: Кропивницька міська державна нотаріальна контора № 1 (місцезнаходження: 25015, місто Кропивницький, вулиця Велика Перспективна, будинок № 1б), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 07 лютого 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме: подати до суду належним чином підписану позовну заяву з врахуванням мотивувальної частини даної ухвали, для подальшого визначення територіальної юрисдикції вказати чіткий перелік майна яке підлягає спадкуванню. Запропонувано позивачу доплатити судовий збір в сумі 1073,60 ще за одну позовну вимогу немайнового характеру з врахуванням роз`яснень викладених в мотивувальній частині даної ухвали

На виконання вимог ухвали судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 07 лютого 2024 року ОСОБА_4 подано заяву (вх. № 12031 від 19.03.2024 року), якою недоліки вказані в ухвалі судді від 07.02.2024 року усунуто не в повному обсязі.

Відтак, суд наголошує, що за частиною другою статті 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до статті 58 Цивільного процесуального кодексу України сторона по справі може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Відповідно до частини другої статті 60 Цивільного процесуального кодексу України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність.

Згідно частини шостої статті 19 Цивільного процесуального кодексу України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 274 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування, тобто ці справи підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження і тому не можуть вважатися малозначними.

Отже, даний позов стосується спадкування, і підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження, тому представником позивача має бути виключно адвокат.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" (частина четверта статті 62 Цивільного процесуального кодексу України).

Подана позовна заява підписана представником позивача за довіреністю Зеленько Людмилою Вікторівною, при цьому, доказів того, що вказана особа є адвокатом та має право здійснювати адвокатську діяльність, останньою до суду не надано.

Крім того, відповідно до вимог частини п`ятої статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частина перша статті 30 Цивільного процесуального кодексу України передбачає, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18 провадження № 12-73гс20 висловила наступні правові позиції:

«7.15. Приписами цивільного судочинства (частина перша статті 114 Цивільного процесуального кодексу України передбачено виключну підсудність позовів, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцем знаходження майна або його основної частини».

«7.16 Забезпечуючи єдність у застосуванні процесуального законодавства, суди цивільної юрисдикції стали застосовувавати це положення таким чином, що у цьому випадку виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 Цивільного процесуального кодексу України). Враховуючи положення статті 181 Цивільного кодексу України, зазначали, що такими є, наприклад, позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 Цивільного кодексу України ); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 Цивільного кодексу України ); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 Цивільного кодексу України ); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини (така позиція викладена, наприклад, у пункті 42 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 1 березня 2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», а також в подальшому Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду в постанові від 25 лютого 2018 року у справі № 201/12876/17 та від 11 липня 2019 року у справі № 426/7217/18).

«7.22. Аналізуючи логічну послідовність зміни формулювання положень процесуального законодавства щодо правил розгляду позовів за виключною підсудністю, вбачається її спрямованість на визначення виключної підсудності в цілому для всіх спорів, які виникають у межах відповідних правовідносин у зв`язку з нерухомим майном, безвідносно до предмета конкретного спору».

«7.23. Отже, слід дійти висновку, що за правилами чинного Господарського процесуального кодексу України виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Відповідна правова позиція у подібних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 9 вересня 2020 року у справі № 910/6644/18 та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 7 липня 2020 року у справі № 910/10647/18.

Велика Палата Верховного Суду вважає, що словосполучення «з приводу нерухомого майна» у частині третій статті 30 Цивільного процесуального кодексу України необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення».

Недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (частина перша статті 378 Цивільного процесуального кодексу України).

Позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, отже за правилами виключної підсудності, проте, в позові відсутні відомості про майно, яке спадкується, що унеможливлює подальше вирішення територіальної юрисдикції даного позову.

Про вищевказані недоліки позовної заяви позивачу наголошувалось в ухвалі судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 07 лютого 2024 року, однак вони залишились позивачем не виконанні.

Відповідно до частини другої статті 127 Цивільного процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи що позивачем вимоги ухвали судді від 07 лютого 2024 року виконано неналежним чином, вважаю за необхідне продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 .

Керуючись статтею 127, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

У Х В А Л И В:

Продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), до Кропивницької міської ради (місцезнаходження: 25006, місто Кропивницький, вулиця Велика Перспективна, будинок № 41), третя особа: Кропивницька міська державна нотаріальна контора № 1 (місцезнаходження: 25015, місто Кропивницький, вулиця Велика Перспективна, будинок № 1б), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Надати позивачеві строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для подання позовної заяви з додержанням вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України, а саме: подати до суду належним чином підписану позовну заяву з врахуванням мотивувальної частини даної ухвали, для подальшого визначення територіальної юрисдикції вказати чіткий перелік майна яке підлягає спадкуванню.

Роз`яснити положення частини третьої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені в даній ухвалі, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського районного

суду міста Кіровограда Людмила КУЛІНКА

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка