Провадження № 2/522/2263/24
УХВАЛА

02 квітня 2024 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Федчишена Т. Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Криворучка Віктора Петровича, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Некрилова Костянтина Юрійовича, про визнання недійсною довіреності, визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування запису в державному реєстрі речових прав, витребування майна із незаконного володіння, -

ВСТАНОВИЛА:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Криворучка Віктора Петровича, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Некрилова Костянтина Юрійовича, про визнання недійсною довіреності, визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування запису в державному реєстрі речових прав, витребування майна із незаконного володіння.

ОСОБА_1 подала до суду заяву про забезпечення позову, в якій просила накласти арешт на земельну ділянку площею 0,0582 га, кадастровий номер :52:017:0031, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування поданої заяви зазначає, що вона звернулася до суду з позовом до відповідачів про визнання недійсною довіреності від ОСОБА_1 , що видана та посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Некриловим К. Ю. 13.10.2020 за р. № 7993; визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки від 17.10.2020, зареєстрованому в реєстрі за № 329, площею 0,0582 га, кадастровий номер :52:017:0031, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Криворучко В. П.; скасування запису про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно, а саме земельну ділянку, площею 0,0582 га, кадастровий номер :52:017:0031, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, який внесено на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Жосан Т. І., індексний номер: 58028328 від 07.05.2021 14:26:13; витребування із незаконного володіння ОСОБА_4 земельну ділянку площею 0,0582 га, кадастровий номер :52:017:0031, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Указує, що оскільки земельна ділянка вибула з її володіння поза її волею та право власності на неї було всупереч закону зареєстроване за ОСОБА_4 , вона може бути відчужена на користь третіх осіб, що ускладнить або унеможливить виконання рішення суд в подальшому та призведе до неефективного захисту її порушених прав. Також указує, що відповідачі уникають зустрічей з нею, а за фактом незаконного вибуття з її володіння земельної ділянки зареєстровано кримінальне провадження.

Дослідивши заяву про забезпечення позову та матеріали справи в межах вирішення зазначеної заяви, суд зазначає наступне.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Заходи забезпечення позову вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Пунктом ч. 1 ст. 150 ЦПК України визначено, що позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості забезпечення позову, враховуючи їх співмірність із заявленими вимогами, відповідність виду забезпечення позову заявленим позовним вимогам, збалансованість інтересів сторін, а також інших учасників процесу.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, оскільки воно є предметом перевірки судом під час розгляду справи по суті (такий правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 17 грудня 2018 року у справі № 914/970/18 та від 10 листопада 2020 року у справі № 910/1200/20).

У постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде співмірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними для захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення.

Враховуючи зазначене, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів заявника та інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; у імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Заходи забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати прав осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Як слідує з матеріалів позовної заяви, між сторонами виник спір щодо земельної ділянки площею 0,0582 га, кадастровий номер :52:017:0031, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка, як указує позивач, вибула незаконно з її володіння, а тому невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду у разі його задоволення, а також унеможливить ефективний захист прав та інтересів позивача, за захистом яких вона звернулася до суду, тому суд дійшов висновку про наявність правових підстав для забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку площею 0,0582 га, кадастровий номер :52:017:0031, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі наведеного, заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 149-154, 157 ЦПК України, -

УХВАЛИЛА:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 0,0582 га, кадастровий номер :52:017:0031, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала є обов`язковою на всій території України та може бути пред`явлена до примусового виконання протягом 3 (трьох) років в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження».

Учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 , РНОКППП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ;

відповідач: ОСОБА_5 , АДРЕСА_3 ;

відповідач: ОСОБА_3 , РНОКППП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_4 ;

відповідач: ОСОБА_4 , РНОКППП: НОМЕР_3 , АДРЕСА_5 ;

третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Криворучко Віктор Петрович, м. Київ, вул. Бориспільська, 7;

третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Некрилов Костянтин Юрійович, м. Київ, вул. Костьольна, 6, оф. 16.

Суддя Тетяна ФЕДЧИШЕНА