Провадження № 2-ві/752/15/24
У Х В А Л А

Іменем України

08 квітня 2024 року Голосіївський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Слободянюк А.В., розглянувши в порядку письмового провадження, в приміщенні суду заяву ОСОБА_1 про відвід судді Мазура Ю.Ю., що подана в межах розгляду заяви

ОСОБА_2 , про поворот виконання рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , державного реєстратора - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Каплуна Юрія Вікторовича про визнання незаконним, скасування рішення про державну реєстрацію права власності та припинення права власності ОСОБА_2 ,

встановив:

Заявник ОСОБА_1 , в межах розгляду справи за заявою ОСОБА_2 , про поворот виконання рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , державного реєстратора - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Каплуна Юрія Вікторовича про визнання незаконним, скасування рішення про державну реєстрацію права власності та припинення права власності ОСОБА_2 , звернувся до суду з заявою про відвід судді Мазура Ю.Ю.

В обґрунтування вказаної заяви посилається на те, що у провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа № 752/19664/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Каплуна Ю.В. про визнання незаконним, скасування рішення про державну реєстрацію права власності та припинення права власності ОСОБА_2 .

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 26.01.2022 під головуванням судді Мазура Ю.Ю. у задоволенні позовних вимог заявника по даній справі було відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 08.11.2022 рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 26.01.2022 скасовано та ухвалено нове рішення, яким дії приватного нотаріуса Каплуна Ю.В. визнані незаконними. Постановою Верховного Суду від 21.06.2023 постанову Київського апеляційного суду від 08.11.2022 скасовано, рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 26.01.2022 залишено в силі.

15.02.2024 представником ОСОБА_2 до суду було подано заяву про поворот виконання постанови апеляційного суду від 08.11.2022 у порядку, передбаченому ст. 444 ЦПК України.

Разом з тим, як стверджує заявник, суддею не направлялось заявнику повідомлення про призначення дати засідання та копія заяви про поворот виконання судового рішення. Крім того, на думку заявника, призначення судді відбувалось з порушенням Положення про автоматизовану систему документообігу суду та Закону України «Про забезпечення права на справедливий суд» (а саме на п`ятий день находження позовної заяви), а також суддею не розглядалось клопотання заявника про забезпечення позову, розгляд якого створить перешкоди для виконання заздалегідь підготовленого судового рішення. Отже, заявник вважає, що суддя є зацікавленою особою у вирішенні рішенні по заяві представника відповідача на його користь.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 02.04.2024 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід, матеріали заяви передано для автоматизованого розподілу з метою визначення іншого судді для розгляду заяви про відвід головуючого судді у порядку, передбаченому ст. 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.04.2024 вирішення питання про відвід передано судді Слободянюк А.В.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

За змістом положень ч. 13 ст.7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове за сідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 3 статті 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Також статтею 36 ЦПК України встановлено підстави для відводу (самовідводу) судді. Так, відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Як вбачається із заяви про відвід, підставою для відводу головуючого судді у даній справі стала незгода заявника із неповідомленням його про судове засідання з розгляду заяви про поворот виконання рішення суду, ненадіслання примірника вказаної заяви заявнику, невирішення питання про забезпечення позову, припущення заявника про намір судді ухвалити рішення по справі на користь опонента заявника. В той же час, суд не може прийняти до уваги наведені доводи заявника, які на його думку свідчать про упередженість головуючого судді при розгляді даної справи, оскільки зазначені обставини не підтверджуються доказами, та не можуть бути беззаперечним свідченням того, що суддя є заінтересованим у розгляді даної справи.

Крім того, ч. 4 ст. 36 ЦПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

В той же час, пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом. А тому, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Європейський суд з прав людини в п. 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно об`єктивного критерію Європейський суд вказує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п. 52 рішення у справі "Білуха проти України").

З огляду на підстави заявленого відводу, суд вважає, що заява про відвід є необґрунтованою, оскільки не містить посилання на дії вчинені суддею, що можуть свідчити про його упередженість у даній справі, що є підставами для відводу, визначеними ст.36 ЦПК України, а викладені заявником обставини, не можуть розцінюватись як прояв упередженості головуючого під час розгляду справи.

Отже, враховуючи вищевикладене, безпідставними є твердження заявника про упередженість, необ`єктивність судді, нехтування норм процесуального права, а тому суд приходить до висновку про відмову в задоволені заяви ОСОБА_1 про відвід судді Мазура Ю.Ю. у даній справі.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 33-41 ЦПК України, суддя,-

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Мазура Ю.Ю., що подана в межах розгляду заяви ОСОБА_2 , про поворот виконання рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , державного реєстратора - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Каплуна Юрія Вікторовича про визнання незаконним, скасування рішення про державну реєстрацію права власності та припинення права власності ОСОБА_2 , - відмовити.

Розгляд справи за заявою ОСОБА_2 , про поворот виконання рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , державного реєстратора - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Каплуна Юрія Вікторовича про визнання незаконним, скасування рішення про державну реєстрацію права власності та припинення права власності ОСОБА_2 , проводити в тому ж складі суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 354 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п. 4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя А.В. Слободянюк