П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2024 року

м. Рівне

Справа № 569/23829/23

Провадження № 22-ц/4815/493/24

Головуючий у Рівненському міському суді

Рівненської області: суддя Першко О.О.

Рішення суду першої інстанції

(вступна і резолютивна частини) проголошено

об 11 год. 16 хв. 19 лютого 2024 року у м. Рівне

Рівненської області

Повний текст рішення складено: 23 лютого 2024 року

Рівненський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий: Хилевич С.В.

судді: Ковальчук Н.М., Шимків С.С.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Татарчук Лариси Ігорівни на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 19 лютого 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Універсал Банк" про захист прав споживачів та стягнення коштів,

в с т а н о в и в:

У грудні 2023 року в суд звернулася ОСОБА_1 з позовом до Акціонерного товариства "Універсал Банк" (далі АТ "Універсал Банк") про захист прав споживачів та стягнення коштів. Мотивуючи свої вимоги, покликалась на те, що 04 вересня 2023 року із її банківськими рахунками у АТ "Універсал Банк", а саме в онлайн-сервісі, який забезпечує доступ до банківських послуг - Моnobank та у Акціонерному товаристві комерційний банк "ПриватБанк" (далі АТ КБ "ПриваБанк") було здійснено шахрайські дії. Третіми особами у її акаунті в мобільному додатку "Приват24", що належить АТ КБ "ПриватБанк", було проведено ряд операцій. 04 вересня 2023 року АТ КБ "ПриватБанк" заблоковано всі її картки в мобільному додатку "Приват24". Як пізніше було з`ясовано, такий доступ у її акаунт в мобільному додатку "Приват24" було здійснено несанкціоновано третіми особами (шахраями), зловмисні дії яких зупинено АТ КБ "ПриватБанк" шляхом блокування відповідних карток. В подальшому треті особи перейшли до застосунку АТ "Універсал Банк", а саме у онлайн-сервіс, який забезпечує доступ до банківських послуг - Моnobank. Внаслідок зловмисних дій 04 вересня 2023 року з картки № НОМЕР_1 здійснено транзакції на загальну суму 69 305,02 гривень. Одразу після виявлення незаконних транзакцій вона зателефонувала у службу підтримки Monobank і повідомила, що вказані платежі були ініційовані не нею. Також просила у працівників служби підтримки негайно заблокувати наведену картку отримувача платежів № НОМЕР_2 , а їй відповіли, що банк вжив необхідних заходів. Згодом позивач вимагала у банку скасувати відповідні транзакції та повернути на її рахунок грошові кошти, проте банк не надав задовільної відповіді.

Також позивач звернулась до Рівненського районного управління поліції ГУНП Рівненській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України. Відомості за заявою були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження 0002556, витяг про що було надано АТ "Універсал Банк". Наразі кримінальне провадження триває, про жодні процесуальні дії позивача не повідомляли. Отже, шахраї вчиняли зловмисні дії у двох банківських установах, одна із яких - АТ КБ "ПриватБанк" їх розпізнала та заблокувала, як це вимагається чинним законодавством. В свою чергу відповідач в порушення законодавства не провів належного захисту і збереження коштів, отриманих від позивача, не застосував посилену автентифікацію платіжних операцій та не сприяв платнику в поверненні коштів за неналежною платіжною операцією, а навпаки зайняв позицію нехтування даної ситуації та посилався лише на необхідність звернення до поліції. Хоча, зважаючи на повторність та суми неналежних операцій, банк не мав права не застосовувати посилену автентифікацію. Вказані платіжні операції мали високі рівні ризику, враховуючи таке: мав місце вхід у акаунт із нетипового пристрою; мав місце вхід у акаунт із нетипового місцезнаходження, яке зафіксовано вперше, що також був здійснений майже одномоментно із виходом із акаунту в іншому місцезнаходженні; були ініційовані платежі на грошові суми понад пороговим значенням, перевищення якого вимагає посиленої автентифікації, незалежно від референтного коефіцієнту рівня шахрайства; були ініційовані п`ять платежів на того самого отримувача, що є аномальною схемою оплати; мали місце нетипові витрати та нетипова поведінка користувача платіжних послуг, що виразилось у зміні пристрою, ініціації кількох нелогічних платежів одній і тій самій фізичній особі протягом короткого проміжку часу. При цьому несанкціонований доступ до додатку хоч і був допущений, але цей факт не відміняє обов`язку банку провести перевірку ініційованих платежів згідно з вимогами про посилену автентифікацію, дотримання якого убезпечило б споживача від допущення неналежних платежів.

З наведених мотивів просила стягнути з відповідача на свою користь грошові кошти в сумі 69 305,02 гривень.

Рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 19 лютого 2024 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

На рішення суду представником ОСОБА_1 адвокатом Татарчук Л. І. подано апеляційну скаргу, де вказувалося, що рішення ухвалено з неповним та неправильним встановленням обставин, які мають значення для справи, а відтак підлягає скасуванню з огляду на таке.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, заявник зазначала, що зважаючи на частоту та суми неналежних операцій, а також загальну суму всіх платіжних операцій здійснених у акаунті позивача 09 вересня 2023 року АТ "Універсал Банк" не мав права не застосовувати посилену автентифікацію. На її переконання, саме банк є спеціальним суб`єктом фінансового ринку та має забезпечити безпеку споживача фінансових послуг. При цьому обов`язок споживача зберігати паролі та не розголошувати коди із отриманих sms-повідомлень, хоч і наявний, але не пов`язаний із обов`язком банку проводити посилену автентифікацію платежів. Несанкціонований доступ до акаунту і неналежні платежі не є тотожними поняттями. Так, несанкціонований доступ до додатку хоч і був допущений, але цей факт не відміняє обов`язку банку провести перевірку ініційованих платежів згідно з вимогами про посилену автентифікацію, дотримання якого убезпечило б споживача від допущення неналежних платежів. Вважає, що судом першої інстанції для оцінки дотримання процедури посиленої автентифікації було застосовано виключно кількісний показник, але не було застосовано ознаковий показник категорій сукупностей даних (елементів), що входять до складу відповідної процедури. Тобто суд помилково вказав на дотримання процедури посиленої автентифікації, оскільки банком було оцінено два заходи, але не застосовано, адже дій банку в даному випадку не було, а були лише дії позивача, які банк начебто оцінював: 1) зміна платіжного інструменту, з підтвердженням такої зміни користувачем; 2) правильне введення номеру фінансового телефону та ПІН-коду зі зміненого платіжного інструменту під час входу в застосунок. Проте і підтвердження зміни платіжного інструменту з введенням коду, і знання ПІН-коду можна віднести виключно до категорії "знань", яким володіє лише користувач. З другої категорії -"притаманність" не було застосовано жодного елементу: ні перевірки біометричних даних, ні інших властивостей притаманних лише користувачу, ні типової поведінки, тощо. Оскільки позивач попереджала банк про те, що вона не погоджується з наявною кредитною заборгованістю, яка виникла у неї внаслідок шахрайських дій третіх осіб, попри те, що вона змушена була здійснити погашення кредитної заборгованості з метою уникнення нарахування відсотків за непогашення кредиту, однак відповідач не здійснив повернення таких коштів у добровільному порядку, тому вона змушена була звернутися до суду із даним позовом.

З викладених підстав просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення, яким позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

У поданому відзиві відповідач просив у задоволенні апеляційної скарги відмовити, а рішення суду першої інстанції - залишити без змін. Стверджувалось про те, що переказ грошових коштів з карткового рахунку позивача відбувся внаслідок її необачної поведінки, першочергово саме її дії призвели до використання інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, у т.ч. і змінити платіжний інструмент, відповідача повідомлено про такі операції вже після їх вчинення. Тому він звільняється від відповідальності перед позивачем за виконання вказаних платіжних операцій.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи заявника, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні апеляційної скарги.

Як з`ясовано судом, 09 жовтня 2019 року між АТ "Універсал Банк" та ОСОБА_1 укладено договір шляхом підписання Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг.

У анкеті-заяві зазначено, що ця Анкета-заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають Договір про надання банківських послуг, укладання якого позивач підтверджує та зобов`язується виконувати його умови, а також, що вона ознайомлена з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту та отримала їх примірники у мобільному додатку, вони їй зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення.

Крім того, в пункті 6 Анкети-заяви зазначено, що позивач просить вважати наведений зразок її власноручного підпису або його аналоги (у т.ч. його електронний підпис) обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, які відкриті або будуть відкриті їй в банку. Вона засвідчує генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, яка буде використовуватися для накладання удосконаленого електронного підпису у мобільному додатку з метою засвідчення її дій згідно з Договором. Також вона визнає, що удосконалений електронний підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. Вона підтверджує, що всі наступні правочини (у т.ч. підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися нею та/або Банком з використанням електронного/удосконаленого електронного підпису.

Згідно із п. 4.2.15. Глави 4 Розділу 1 Умов і правил обслуговування в АТ "Універсал Банк" при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank/Universal Bank (надалі Умови і правила) при здійсненні своїх прав і обов`язків, клієнт зобов`язаний утримуватися від дій, які могли б порушити права банку.

Відповідно до п. 8.1. Глави 8 Розділу 1 Умов і правил сторони несуть відповідальність за належне виконання своїх обов`язків відповідно до законодавства України та умов Договору.

За умовами п. 8.7. Глави 8 Розділу І Умов і правил банк не несе відповідальності у випадках невиконання клієнтом умов Договору та додатків, які є його невід`ємною частиною.

Згідно із п. 8.10. Глави 8 Розділу І Умов і правил клієнт несе відповідальність в повному обсязі за всі операції, що супроводжуються авторизацією, до моменту заяви клієнта, поданої до контактного центру банку за допомогою каналів дистанційного обслуговування, про блокування картки/рахунку/на рух коштів, номера мобільного телефону на надання банківських послуг.

Відповідно до п. 8.11. Глави 8 Розділу І Умов і правил клієнт несе відповідальність за всі проведені операції з використанням передбачених Договором засобів його ідентифікації і аутентифікацїї.

Положення пункту 8.13. Глави 8 Розділу І Умов і правил свідчать, що у разі застосування до банку санкцій внаслідок помилкових дій клієнта, порушення клієнтом умов Договору/Правил і додатків, які є його невід`ємною частиною, клієнт зобов`язується відшкодувати банку всі завдані внаслідок цього збитки в повному обсязі.

Відповідно до п. 8.15. Глави 8 Розділу І Умов і правил у разі якщо клієнт дає згоду на проведення операцій з картами або нанесеними на них даними поза полем його контролю, він несе повну відповідальність за їх можливе шахрайське використання надалі. Банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІН-коду.

Згідно з п. 2.5. Глави 2 Розділу II Умов і правил з метою ідентифікації клієнта при проведенні операцій з використанням картки при активації картки встановлюється ПІН-код. ПІН-код є аналогом власноручного підпису клієнта. Клієнт погоджується, що використання карти і правильного ПІН-коду є належною і достатньою ідентифікацією держателя платіжної картки.

Пунктом 3.3. Глави 3 Розділу II Умов і правил вказується, що операції, що здійснюються з використанням платіжної картки, з введенням відповідного ПІН-коду або з введенням коду, наданого банком в рамках технології 3D-Secure, або операції, що здійснюються з використанням платіжної картки без введення ПІН-коду, або з використанням реквізитів платіжної картки, або з використанням аутентифікаційних даних, у тому числі в Мобільному додатку, або операції підтверджені у Мобільному додатку, - визнаються підтвердженими клієнтом та ініційованими ним власноруч.

Відповідно до п. 6.2.7. і 6.2.8. Глави 6 Розділу II Умов і правил клієнт зобов`язується не передавати платіжну картку та/або номер мобільного телефону та/або мобільний телефон, що використовується для Мобільного застосунку у користування третім особам.

Зберігати ПІН-код, коди доступу, аутентифікаційні дані в таємниці і ні за яких обставин не повідомляти їх третім особам. У разі одержання клієнтом інформації щодо несанкціонованих операцій з його карткою або при виникненні підозр щодо шахрайства, він повинен якнайшвидше звернутись до центру клієнтської підтримки банку.

Позивачу було відкрито поточний рахунок № НОМЕР_3 та видані картки № НОМЕР_4 , № НОМЕР_1 , що підтверджується Довідкою про наявність рахунку АТ "Універсал Банк" від 20 грудня 2023 року.

З квитанцій від 04 вересня 2023 року та копії Руху коштів по картці від 20 грудня 2023 року, наданих відповідачем, вбачається, що 04 вересня 2023 року з карти № НОМЕР_4 (рахунок ІВАN НОМЕР_3 ) здійснено такі операції: на суму 25 000 гривень зі сплатою комісії 1000 гривень о 16:50:58 переказ особистих коштів на карту НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_2 ; на суму 25 000 гривень зі сплатою комісії 1 000 гривень о 16:51:33 переказ особистих коштів на карту НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_2 ; на суму 10 000 гривень зі сплатою комісії 400 гривень о 16:52:24 переказ особистих коштів на карту НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_2 ; на суму 6 500 гривень зі сплатою комісії 260 гривень о 16:54:04 переказ особистих коштів на карту НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_2 ; на суму 500 гривень зі сплатою комісії 20 гривень о 17:12:37 переказ особистих коштів на карту НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_2

04 вересня 2023 року позивач звернулася до чергової частини Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області із заявою про те, що 04 вересня 2023 року близько 17:00 год. невідома особа, телефонуючи з а/н НОМЕР_5 , представившись працівником банку, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, заволоділа її грошовими коштами на загальну суму 69 305 гривень, які знаходились на картковому рахунку № НОМЕР_4 та були переведені на картковий рахунок № НОМЕР_2 .

06 вересня 2023 року позивач звернулася із заявою до відповідача з проханням скасувати транзакції від 04 вересня 2023 року та повернути їй кошти на рахунок, на що їй була надана відповідь АТ "Універсал Банк" з рекомендацією звернутися до правоохоронних органів.

25 вересня 2023 року позивач надіслала заяву до відповідача з проханням надати інформацію. 04 жовтня 2023 року їй була надана відповідь АТ "Універсал Банк", в якій, зокрема вказано, що 04 вересня 2023 року її фінансовий номер не змінювався, змін кредитного ліміту не відбувалось, перевипуску карток не було. Проведенню несанкціонованих списань 04 вересня 2023 року передував успішний вхід в її мобільний застосунок з пристрою Motorola moto z3, з коректно введеним ПІН-кодом.

24 жовтня 2023 року ОСОБА_1 звернулася із вимогою до відповідача про відшкодування збитків за неналежними платіжними операціями, на що їй 20 листопада 2023 року була надана відповідь АТ «Універсал Банк», кошти не відшкодовані.

30 жовтня 2023 року позивач надіслала заяву до відповідача, в якій повідомила, що має намір здійснити погашення кредиту у сумі 59 930,45 гривень з метою недопущення нарахування відсотків за користування кредитними коштами, однак дана кредитна заборгованість нею не визнається.

31 жовтня 2023 року позивач звернулася із заявою до відповідача, в якій повідомила, що здійснила погашення кредитної заборгованості у сумі 59 930,45 гривент, яка обліковувалася на її рахунку ІВАN НОМЕР_3 , і повторно вказала, що дану кредитну заборгованість вона не визнає.

Спірні правовідносини виникли з того приводу, що АТ "Універсал Банк", порушуючи норми законодавства, не провів належного захисту і збереження коштів позивача, не застосував посилену автентифікацію платіжних операцій та не сприяв платнику в поверненні коштів за неналежною платіжною операцією.

Повно і правильно встановивши обставини справи та застосувавши при вирішенні спірних правовідносин норми матеріального права, які підлягали застосуванню, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позову.

Позивачем не заперечувалось, що спірні операції з перерахування грошових коштів було проведено у мобільному застосунку Monobank через довірений пристрій саме ОСОБА_1 з її фінансового номеру телефону, із правильним введенням ПІН-коду з першого разу. 04 вересня 2023 року був змінений пристрій, з якого здійснюється вхід в мобільний застосунок, пристрій змінений шляхом надсилання позивачу ОТР-паролю, в подальшому зі зміненого пристрою введено правильно ПІН-код та фінансовий номер позивача, який не змінювався.

Як вказувала позивач, 04 вересня 2023 року до неї зателефонувала особа, яка представилася працівником банку. Метою дзвінка була підключення компенсації від unicef, яку позивач раніше отримувала і на яку знову подала заявку. Тому телефонна розмову не викликала ніяких підозр і сумнівів. Особа, яка зателефонувала, повідомила, що була спроба підв`язати карту АТ КБ "ПриватБанк" під цю виплату, однак це не було успішним, а тому запропонувала їй підключити карту іншого банку, зокрема АТ "Універсал Банк". Позивач повідомила, що вона дійсно має таку картку, і відбувся подальший діалог, який супроводжувався надсиланням кодів у повідомленнях для підтвердження начебто прив`язання цієї картки. Проте відбулися шахрайські дії, внаслідок яких списані з картки і особисті кошти позивача, і весь наявний кредитний ліміт.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 5 ст. 87 Закону України "Про платіжні послуги" платник несе відповідальність перед надавачем платіжних послуг, що його обслуговує, відповідно до умов укладеного між ними договору про надання платіжних послуг.

Платник зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну надавачу платіжних послуг, що його обслуговує, внаслідок недотримання цим платником вимог щодо захисту інформації і здійснення неправомірних дій з компонентами платіжної інфраструктури (у тому числі платіжними інструментами, обладнанням, програмним забезпеченням). У разі недотримання користувачем зазначених вимог надавач платіжних послуг, що обслуговує платника, звільняється від відповідальності перед платником за виконання платіжних операцій.

До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. З моменту повідомлення платником емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом.

Розділом VII Положення "Про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів" затвердженим постановою правління Національного банку України № 164 від 29 липня 2022 року установлено, зокрема, що користувач зобов`язаний зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень.

Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції.

До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом.

Власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Тобто на власника рахунку покладається ризик збитків навіть без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, коли його дії призвели до отримання інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, іншою особою, внаслідок вчинення шахрайства.

Отже, з огляду на те, що позивач, бувши користувачем банківських послуг, розголосила третім особам інформацію, яка дала змогу ініціювати платіжні операції, тому підстави для покладення на відповідача обов`язку з відшкодування відповідних грошових відсутні.

Доводи апеляційної скарги в їх сукупності зводяться до суб`єктивної незгоди із висновками суду першої інстанції, помилкового розуміння вимог чинного законодавства та власного тлумачення характеру спірних правовідносин. Такі твердження правильно оцінені судом попередньої інстанції та не знайшли свого підтвердження й у суді апеляційної інстанції.

Залишаючи апеляційну скаргу без задоволення, суд апеляційної інстанції враховує положення практики Європейського суду з прав людини про те, що право на обґрунтоване рішення не вимагає детальної відповіді судового рішення на всі доводи, висловлені сторонами. Крім того, воно дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (рішення від 27 вересня 2001 року у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії", п. 32).

Пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень (рішення у справах Burgandothers v. France (Бюрг та інші проти Франції), (dec.); Gorou v. Greece (no. 2) (Гору проти Греції №2) [ВП], § 41).

Спонуканням для залишення оскаржуваного рішення без змін відповідно до ст. 375 ЦПК України є додержання судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при його ухваленні.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 адвоката Татарчук Лариси Ігорівни залишити без задоволення, а рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 19 лютого 2024 року без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: С.В. Хилевич

Судді: Н.М. Ковальчук

С.С. Шимків