Справа № 209/3230/23
Провадження № 2/209/83/24
03 квітня 2024 року м. Кам`янське
Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: головуючого судді - Решетник Т.О.,
за участю секретаря судового засідання - Рябухи Н.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кам`янське в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє у власних інтересах та інтересах малолітньої доньки - ОСОБА_3 , Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Відділ формування та ведення реєстру територіальної громади міста Кам`янської міської ради, про усунення перешкод у користуванні жилим будинком, визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням, -
Короткий зміст позовних вимог.
12.06.2023 позивач звернувся суду з вищезазначеним позовом, в якому просить суд: усунути перешкоди в користуванні ним житловим будинком АДРЕСА_1 , визнавши ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такими, що втратили право користування житловим будинком АДРЕСА_1 . Стягнути з ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , понесені ним судові витрати - судовий збір в розмірі 1073 грн. 60 коп.
Процесуальні дії у справі.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 04.07.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 20.11.2023 закрито підготовче судове засідання по справі та призначено справу до судового розгляду.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 03.04.2024 постановлено провести заочний розгляд справи та вирішити справу на підставі наявних у ній доказів.
Заяви (клопотання) учасників справи.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час і місце судового засідання; 18.01.2024 через канцелярію суду позивач надав заяву в якій зазначив, що позовні вимоги він підтримує в повному обсязі та не заперечує проти ухвалення заочного рішення, тому просить суд розглянути справу без фіксування судового процесу технічними засобами.
Відповідач ОСОБА_2 , яка діє у власних інтересах та інтересах малолітньої доньки - ОСОБА_3 в підготовче судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.
Представник третьої особи - Відділу формування та ведення реєстру територіальної громади міста Кам`янської міської ради в підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. 16.11.2023та 18.03.2024 на електронну адресу суду від начальника Служби у справах дітей міської ради Галини Пелипас надійшла заяву в якій вона просить суд розглядати справу без участі представника органу опіки та піклування з урахуванням найкращих інтересів дитини та висновку Виконавчого комітету Кам`янської міської ради Дніпропетровської області №8вих-20/650 від 16.11.2023 «про недоцільність визнання малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такою що втратила право користування житловим приміщенням».
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.
23.03.2013 позивач ОСОБА_1 та відповідачка ОСОБА_2 зареєстрували шлюб у Заводському районному у місті Кам`янське ВДРАЦС Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро), за актовим записом № 88.
Від спільного шлюбу сторони мають малолітню доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 виданим 22.12.2020 Заводським районним у місті Кам`янське ВДРАЦС Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро), за актовим записом №456.
Шлюб між сторонами був розірваний на підставі рішення, яке було винесене 26.07.2021
Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області та набрало законної сили 26.08.2021, що підтверджується копією рішення.
Згідно Актів № 075/4/3 від 22.11.2022, №092/4/3 від 17.03.2023, №112/4/3 від 04.05.2023 про підтвердження факту не проживання осіб, складених головою квартального комітету № 4 ОСОБА_6 , вбачається, що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в житловому будинку АДРЕСА_1 не проживають з лютого 2021 року по теперішній час.
Згідно Актів № № 076/4/3 від 22.11.2022, №093/4/3 від 17.03.2023, №113/4/3 від 04.05.2023 складених головою квартального комітету № 4 ОСОБА_6 , вбачається, що з лютого 2021 року за вищевказаною адресою АДРЕСА_1 разом зі позивачем проживає ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ..
Згідно довідки про склад задекларованих/зареєстрованих осіб у жилому будинку (частині будинку) приватного житлового фонду № 24/2022, виданої 27.04.2023 відділом формування та ведення реєстру територіальної громади міста Кам`янської міської ради вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_9 та ОСОБА_3 .
Згідно висновку Виконавчого комітету Кам`янської міської ради Дніпропетровської області №8 вих-20/650 від 16.11.2023 «Про недоцільність визнання малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такою що втратила право користування житловим приміщенням» орган опіки та піклування виконавчого комітету міської ради вважає визнання малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 недоцільним.
Згідно змісту позову, відповідач не сплачує комунальні платежі, в утриманні житла участі не бере.
Оцінка судом доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом.
Відповідно до ст.71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.
Відповідно до ст.72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Механізм зміни інформації, внесеної до реєстру територіальної громади щодо зняття з реєстрації місця проживання регулюється Законом України "Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні" (ст.24) та Порядком декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого постановою КМУ від 07.02.2022 року № 265 (п.50).
Вирішуючи питання про те, які правові норми за загальним правилом дії законів та інших нормативно-правових актів у часі (ч.1 ст.58 Конституції України) підлягають застосуванню до цих правовідносин, враховуючи час їх виникнення, встановлено, що такими є ст.391, ст. 405, ч.2 ст. 406 ЦК України, відповідно до яких власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік він втрачає право на користування житлом, право користування чужим майном може бути припинено за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення.
Відповідачка перебувала в офіційному шлюбі з позивачем, який являється єдиним власником житлового будинку АДРЕСА_3 ; у вказаному будинку зареєстрована неповнолітня дитини позивача - ОСОБА_3 право користування будинком якої є похідним від права її батька як власника будинку.
Безпосередньо відповідач ОСОБА_2 є колишнім членом сім`ї ОСОБА_1 , в будинку зареєстрована, однак ним не користується, витрат по його утриманню не несе, за користування нею власнику не сплачує. Вказані обставини відповідачем не спростовані.
Після розірвання шлюбу відповідач втратила статус члена сім`ї власника майна. Враховуючи, що відповідач, яка з 26.07.2021 не являється членом сім`ї власників майна, користування майном позивача не здійснює добровільно, витрат по утриманню спірного житлового приміщення не несе, за користування оплати не проводить, вона втратила право на користування ним, тому вимога позивача щодо визнання відповідача ОСОБА_2 такою, що втратила право користування спірним житлом, підлягають частковому задоволенню, оскільки зняття відповідача з реєстрації може бути проведено в позасудовому порядку на підставі даного рішення.
Вимоги про визнання малолітньої ОСОБА_3 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням задоволенню не підлягають з огляду на наступне.
Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження (ч.2 ст.25 ЦК України). Цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними; обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цим Кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом (ст.30 ЦК України).
Дієздатність у повному обсязі настає, як правило, після досягнення повноліття; певний обсяг дієздатності осіб, які не досягли повноліття, диференціюється в залежності від віку, а саме для осіб, які не досягли 14 років (ст.31 ЦК України), та для осіб від 14 до 18 років (ст.32 ЦК України).
За змістом положень статті 29 ЦК України місце проживання фізичної особи у віці до 14 років обумовлене місцем проживання її батьків.
Відповідно до абзацу 2 частини 2 статті 13 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» вільний вибір місця проживання обмежується щодо осіб, які не досягли 14-річного віку.
Отже, законодавством України самостійне здійснення малолітньою особою своїх житлових прав, до яких належить і право користування житловим приміщенням, не передбачено, вільний вибір місця проживання осіб, які не досягли 14 років, обмежений законом.
Згідно з частинами першою, другою та третьою статті 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово. Фізична особа, яка досягла чотирнадцяти років, вільно обирає собі місце проживання, за винятком обмежень, які встановлюються законом. Місцем проживання фізичної особи у віці від десяти до чотирнадцяти років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я тощо, в якому вона проживає, якщо інше місце проживання не встановлено за згодою між дитиною та батьками (усиновлювачами, опікуном) або організацією, яка виконує щодо неї функції опікуна.
За змістом частини другої статті 18 Закону України «Про охорону дитинства» діти - члени сім`ї наймача або власника жилого приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем.
Оскільки батько ОСОБА_3 являється власником будинку за адресою: АДРЕСА_1 , де зареєстровано постійне місце проживання його та вказаної дитини, то відповідно його дитина має право користування належним йому майном до досягнення повноліття.
Крім того, позивачем не подано доказів щодо створення реєстрацією дитини ОСОБА_3 в квартирі перешкод саме позивачеві в користуванні чи розпорядженні нею.
Право дитини на житло та його недоторканість закріплені у ст. ст.16, 27 Конвенції про права дитини, ст.18 Закону України «Про охорону дитинства».
Належних та допустимих доказів на підтвердження того, що малолітня ОСОБА_3 , набула право власності або право постійного користування іншим житлом, позивачем не надано, хоча це відповідно до ст. 81 ЦПК України є процесуальним обов`язком позивачів.
Несплата дитиною коштів за користування житлово-комунальними послугами, також не може бути підставою для визнання її такою, що втратила право користування спірним жилим приміщенням, оскільки позивачі (за доведеності понесення ними таких витрат одноособово) не позбавлені можливості ставити питання про їх відшкодування до законних представників (батьків) неповнолітньої дитини. Такий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 10.07.2019 року в справі № 465/7083/13-ц.
Отже, суд вважає, що позовні вимоги про визнання малолітньою ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, задоволенню не підлягають.
Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У відповідності до ч.1 ст.141 ЦПК України, суд вирішує питання про стягнення з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача 50 % судового збору, а решту сплаченого судового збору, у відповідності до ст.13, 141 ЦПК України, суд відносить на рахунок позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст.263-265, ЦПК України, ст.391,406 ЦК України,
Позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 ), яка діє у власних інтересах та інтересах малолітньої доньки - ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП не відомо, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 ), Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Відділ формування та ведення реєстру територіальної громади міста Кам`янської міської ради, про усунення перешкод у користуванні жилим будинком, визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням, - задовольнити частково.
Визнати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ), такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_5 .
У задоволенні вимог про визнання ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП не відомо), такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_5 , - відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 ), на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 ), судовий збір, пропорційно до задоволених вимог, у розмірі розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у тридцятиденний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Дата складення повного судового рішення - 03.04.2024.

Суддя Т.О. Решетник