УХВАЛА

08 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 756/9637/21

провадження № 61-4967ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коломієць Г. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 27 жовтня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду

від 27 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до МАСТЕРКАРД ЮРОП СА (MASTERCARD EUROPE SA) в особі представництва «МАСТЕРКАРД ЮРОП СА», третя особа - акціонерне товариство «Універсал Банк», про визнання нечесною підприємницькою практикою, визнання реклами недобросовісною, стягнення збитків,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом до МАСТЕРКАРД ЮРОП СА (MASTERCARD EUROPE SA) в особі представництва «МАСТЕРКАРД ЮРОП СА», третя особа - акціонерне товариство «Універсал Банк» (далі - АТ «Універсал Банк»), в якому просив суд:

- визнати діяльність МАСТЕРКАРД ЮРОП СА (MASTERCARD EUROPE SA) в особі представництва «МАСТЕРКАРД ЮРОП СА» з розповсюдження на території України банківських карток MasterCard нечесною підприємницькою практикою;

- визнати рекламу, яка поширюється МАСТЕРКАРД ЮРОП СА (MASTERCARD EUROPE SA) в особі представництва «МАСТЕРКАРД ЮРОП СА» в Інтернеті за адресою ІНФОРМАЦІЯ_1; ІНФОРМАЦІЯ_2 недобросовісною;

- зобов`язати МАСТЕРКАРД ЮРОП СА (MASTERCARD EUROPE SA) в особі представництва «МАСТЕРКАРД ЮРОП СА» розмістити в Інтернеті правдиву рекламну інформацію про свою продукцію, а саме:

за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3: «В деяких випадках (по відношенню до деяких клієнтів клієнт несе відповідальності за покупки, яких не робив. В деяких випадках (по відношенню до деяких клієнтів нульова відповідальність не розповсюджується на покупки, які ви не підтверджували, в магазинах, за телефоном, онлайн, через мобільні пристрої або банкомата. Якщо ви маєте запитання щодо покриття нульовою відповідальністю або підозрюєте неавторизоване використання вашої картки, зверніться до свого банку»;

за адресою ІНФОРМАЦІЯ_4: «Розраховуватись карткою Mastercard НЕ завади безпечно: і онлайн, і в магазинах, і через смартфон чи інший пристрій. Ми не завжди відстежуємо, виявляємо та знешкоджуємо шахраїв на кожному етапі покупки. Наші експерти створюють і вдосконалюють технології, щоб бути на крок попереду шахраїв, які по відношенню додеяких клієнтів не завжди застосовуються. Mastercard ідентифікує ваш пристрій як саме ваш, щоб інші не здійснювали покупки, використовуючи ваші дані».

- стягнути з МАСТЕРКАРД ЮРОП СА (MASTERCARD EUROPE SA) в особі представництва «МАСТЕРКАРД ЮРОП СА» на користь ОСОБА_1 збитки

в розмірі 500 000,00 грн.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 27 жовтня 2023 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 27 лютого

2024 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 до МАСТЕРКАРД ЮРОП СА (MASTERCARD EUROPE SA) в особі представництва «МАСТЕРКАРД ЮРОП СА», третя особа - АТ «Універсал Банк», про визнання нечесною підприємницькою практикою, визнання реклами недобросовісною, стягнення збитків відмовлено.

02 квітня 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Оболонського районного суду

м. Києва від 27 жовтня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду

від 27 лютого 2024 року (надійшла до суду 05 квітня 2024 року), у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив суд скасувати оскаржувані судові рішення, ухвалити нове про задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У постанові Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року вказано, що повний текст постанови виготовлено 28 лютого 2024 року, отже останній тридцятий день на касаційне оскарження припадає на 29 березня 2024 року (п`ятниця).

Заявник звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою 02 квітня 2024 року, тобто з пропуском строку касаційного оскарження та заявив клопотання про поновлення строку подачі касаційної скарги.

Клопотання обґрунтовано тим, що заявник не отримував постанову суду апеляційної інстанції, а з повним текстом ознайомився у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

На підтвердження клопотання заявник не надав жодного доказу.

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 272 ЦПК України за заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі

у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Відповідно до Єдиного державного реєстру судових рішень постанова Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року зареєстрована 02 березня 2024 року, забезпечено надання загального доступу - 04 березня 2024 року.

Крім того, з тексту постанови Київського апеляційного суду встановлено, що ОСОБА_1 був присутній у судовому засіданні 27 лютого 2024 року, тобто йому було достеменно відомо про наявність та суть оскаржуваного судового рішення.

Заявником не надано жодного доказу на підтвердження обставин, які завадили йому вчасно звернутися до суду для отримання копії постанови.

Також, не надано жодного доказу на підтвердження того, що судом апеляційної інстанції порушено порядок вручення сторонам копії постанови.

Враховуючи вищевикладене, заявнику необхідно надати належні докази поважності пропуску строку подачі касаційної скарги.

Дослідивши вказане клопотання, Верховний Суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання про поновлення строку подачі касаційної скарги слід відмовити,

а касаційну скаргу залишити без руху з огляду на те, що заявником не надано доказу на підтвердження обставин, які завадили йому вчасно звернутися до суду для отримання копії постанови та не надано доказів того, що судом апеляційної інстанції порушено порядок вручення сторонам копії постанови.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

У рішенні від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

При цьому, заявник повинен був цікавитися рухом справи, при тому що він був присутній у судовому засіданні 27 лютого 2024 року та знав про прийняте судове рішення, а згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Також, подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті,

є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного

у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції

в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

У пункті 5 частини другої статті 392 ЦПК України передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Касаційна скарга ОСОБА_1 не відповідає зазначеним вище вимогам закону.

Так, у касаційній скарзі заявник узагальнено посилається на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права та цитує статтю 389 ЦПК України, проте не зазначає конкретні обов`язкові підстави касаційного оскарження, визначені частиною другою статті 389 ЦПК України, що унеможливлює відкриття касаційного провадження.

За таких обставин, відповідно до вимог частини другої, четвертої статті 392 ЦПК України, заявнику необхідно надати суду уточнену редакцію касаційної скарги

з посиланням на підставу (підстави) касаційного оскарження, передбачену (передбачені) частиною другою статті 389 ЦПК України та надіслати копії уточненої редакції касаційної скарги і доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку подачі касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 27 жовтня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду

від 27 лютого 2024 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. В. Коломієць