ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2024 року місто Чернівці справа №725/5257/23

провадження №22-ц/822/252/24

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Височанської Н.К.,

суддів: Лисака І.Н., Перепелюк І.Б.

секретар Факас А.В.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі - Моторне (транспортне) страхове бюро України, ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Першотравневого районного суду м.Чернівців від 11 січня 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Моторного (транспортне) страхового бюро України, ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок ДТП,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог та рух справи

У липні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Моторного (транспортного) страхового бюро України, ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок ДТП.

В поданій позовній заяві позивач вказував, що внаслідок дорожньо-транспортної пригоди яка мала місце 30 вересня 2022 року, його транспортний засіб, яким керував ОСОБА_3 отримав механічні пошкодження.

Винним у вчинення дорожньо-транспортної пригоди визнано ОСОБА_2 . Цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу не була застрахована.

Просив стягнути з Моторного (транспортного) страхового бюро України на його користь в якості недорахованої суми страхового відшкодування грошові кошти у розмірі 82 215, 41 грн. А також, просив стягнути з ОСОБА_2 на його користь моральну шкоду в сумі 5000 грн.

23 листопада 2023 року представник відповідача Моторного (транспортного) страхового бюро України Панасюк О.М. звернувся до суду з клопотанням про призначення повторної судової авто-товарознавчої експертизи. Посилався на те, що наданий позивачем до суду висновок експерта ФОП ОСОБА_5 №78-11-22 від 28 листопада 2022 року за результатами авто-товарознавчої експертизи є неналежним та викликає сумніви в його правильності, оскільки при його оформленні допущено порушення нормативно-правових актів діючого законодавства, згідно яких проводиться оцінка, а саме Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, що призвело до невірного визначення суми матеріального збитку завданого власнику пошкодженого транспортного засобу та необ`єктивної оцінки завданої шкоди. Представник відповідача зазначав, що матеріали справи містять два експертних висновки щодо визначення суми матеріального збитку, які різняться між собою, а тому дане протиріччя можливо вирішити шляхом призначення у справі повторної експертизи з дорученням її проведення іншому експерту.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Ухвалою Першотравневого районного суду м.Чернівців від 11 січня 2024 року клопотання представника відповідача Панасюка О.М. про призначення у справі повторної судової авто-товарознавчої експертизи - задоволено.

Призначено у справі повторну судову авто-товарознавчу експертизу.

На вирішення експертів поставлено наступні питання:

1) Яка первинна (дійсна) вартість колісного транспортного засобу «NISSAN X-TRAIL» р/н НОМЕР_1 на дату дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 30.09.2022 року?

2) Яка залишкова вартість колісного транспортного засобу «NISSAN X-TRAIL» р/н НОМЕР_1 після дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 30.09.2022 року?

3) Яка вартість відновлювального ремонту колісного транспортного засобу «NISSAN X-TRAIL» р/н НОМЕР_1 , пошкодженого в результаті дорожньо-транспортної пригоди 30.09.2022 року?

4) Яку грошову суму становить матеріальна шкода, завдана володільцеві колісного транспортного засобу «NISSAN X-TRAIL» р/н НОМЕР_1 внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 30.09.2022 року?

5) Чи піддавався колісний транспортний засіб «NISSAN X-TRAIL» р/н НОМЕР_1 (його деталі, вузли, агрегати) ремонтно-відновлювальним роботам до дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 30.09.2022 року? Якщо так, то яким саме?

6) Який коефіцієнт фізичного зносу колісного транспортного засобу «NISSAN X-TRAIL» р/н НОМЕР_1 ?

Проведення експертизи доручено експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз (79024, м. Львів, вул. Липинського, 54, ).

Для проведення експертизи вирішено надати експертам матеріали цивільної справи 725/5257/23.

Зобов`язано ОСОБА_1 надати експерту доступ до транспортного засобу «NISSAN X-TRAIL» р/н НОМЕР_1 .

Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, вирішено покласти на відповідача Моторне (транспортне) страхове бюро України () (представник Панасюк Олег Миколайович тел. НОМЕР_2 , ).

Провадження у справі на час проведення експертизи - зупинено.

Встановлено строк проведення експертизи 30 (тридцять) календарних днів.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Поляк П.П. просив ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Вказав, що при постановленні оскарженої ухвали суд першої інстанції порушив норми процесуального права та дійшов висновків, які не відповідають обставинам справи.

Посилався на те, що 26 липня 2023 року представником відповідача надано до суду відзив на позовну заяву в якому не було висловлено жодних заперечень щодо наданого позивачем разом з позовною заявою висновку №78-11-22 від 28 листопада 2022 року.

Також, стороною відповідача заявлено клопотання про призначення експертизи 23 листопада 2023 року, тобто після закінчення підготовчих дій, а саме через три місяці після закриття підготовчого провадження. При цьому представником відповідача не було заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку та не наведено поважних причин пропуску ним процесуального строку. Також не зазначено з яких причин клопотання про призначення експертизи не було заявлено на підготовчому провадженні, адже копію висновку експерта №78-11-22 від 28 листопада 2022 року представник відповідача отримав разом із позовною заявою, та міг передбачити необхідність у проведенні автотоварознавчої експертизи на стадії подання відзиву на позовну заяву.

Враховуючи викладене заявлене представником відповідача клопотання про призначення повторної судової автотоварознавчої експертизи мало бути залишене судом без розгляду.

Водночас висновок експерта №78-11-22 від 28 листопада 2022 року підготовлено з дотриманням ст.106 ЦПК, його підготовлено для подання до суду, та експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу Моторне (транспортне) страхове бюро України, в інтересах якого діє Панасюк О.М. просив залишити ухвалу суду без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Вказав, що судом першої інстанції не було порушено норми процесуального права, ухвала суду є законною та обґрунтованою, а доводи апеляційної скарги не відповідають обставинам справи.

Апелянтом не вказується конкретна норма процесуального права яка визначає, що клопотання про призначення експертизи у справі може бути подано лише у період підготовки справи до судового розгляду. Процесуальний порядок призначення експертизи немає обмежень щодо строків подання клопотання, його розгляду та постановлення ухвали.

Згідно висновку експерта, вбачається, що судовим експертом ОСОБА_5. допущено порушення нормативно-правових актів діючого законодавства, згідно яких проводиться оцінка, а саме допущено порушення Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів.

Вважає, що клопотання про призначення повторної експертизи є вмотивованим, обґрунтованим із зазначенням підстав для призначення даної експертизи.

Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду

Заслухавши доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги та перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити, виходячи з наступного.

Мотиви, з яких виходив апеляційний суд та застосовані норми права

Згідно вимог статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність і допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що суд не може, самостійно дійти висновку, чи відповідає заявлений позивачем розмір стягнення страхового відшкодування розміру матеріального збитку та як для з`ясування таких обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, а також враховуючи сумніви в правильності висновку експерта ФОП ОСОБА_5 №78-11-22 від 28 листопада 2022 року, суд прийшов до висновку про доцільність призначення у справі повторної судової авто-товарознавчої експертизи, для встановлення дійсної вартості матеріального збитку заподіяного власнику транспортного засобу та відповідно визначення розміру страхового відшкодування.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, частиною 1 статті 103 ЦПК України передбачено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до частини 1 статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до частини 1-3 статті 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Згідно частин 1,3,4 статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1-2 статті 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Відповідно до пункту 8 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року сплата судового збору у випадку, передбаченому підпунктом 13 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до суду заяви про забезпечення доказів здійснюється лише за умови, що така заява розглядається у процесуальному порядку, визначеному статтею 135 ЦПК, а не за подання клопотань про витребування доказів (виклик до суду свідків, призначення експертизи, витребування письмових чи речових доказів тощо), які розглядаються відповідно до статті 130 ЦПК у попередньому судовому засіданні чи статті 168 ЦПК у судовому засіданні.

Системний аналіз вищевказаних норм дає підстави вважати, що судова експертиза може бути призначена у порядку витребування доказів, передбаченого частиною 1 статті 84 ЦПК України, або у порядку забезпечення доказів, передбаченого частиною 1 статті 116 ЦПК України.

З матеріалів справи вбачається, що необхідність призначення експертизи не обґрунтовувалася тими обставинами, що засіб доказування може бути втрачений або збирання, подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим, а тому підстав для подання заяви про призначення експертизи у порядку забезпечення доказів відповідно до норм статті 117 ЦПК України станом на день постановлення ухвали судом першої інстанції не вбачалося.

За таких обставин вирішення питання про призначення експертизи у даній справі повинно відбуватися у порядку витребування доказів, передбаченого статтею 84 ЦПК України.

Відповідно до частини 1 статті 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Виходячи з вищевказаних норм закону, клопотання про призначення експертизи у порядку витребування доказів повинно подаватися стороною у справі у письмовій формі із дотриманням вимог передбачених статтею 84 ЦПК України.

В такому письмовому клопотанні також повинно бути зазначене обґрунтування неможливості подання такого доказу у строк передбачений частиною 2 статті 83 ЦПК України, а суд повинен дати оцінку такому обґрунтуванню.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

При поданні заяв (клопотань) учасник справи має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

За змістом статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

В ухвалі суду про відкриття провадження у даній справі відповідачам було роз`яснено їх права і обов`язки та встановлено строк, протягом якого вони мають подати відзив на позовну заяву і всі докази, а позивачу - строк, до якого він має подати відповідь на відзив.

Згідно з частинами першою, другою статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Статтею 196 ЦПК обумовлено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до пунктів 8, 10 частини другої статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання, зокрема, про призначення експертизи, вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

У статті 222 ЦПК України визначено, що головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Отже, зібрання відповідних доказів здійснюється до закінчення підготовчого засідання. У разі якщо учасник справи пропустив такий строк, він має право на його поновлення, якщо надасть докази неможливості їх подання у передбачені процесуальним законодавством строки з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

При цьому суд повинен дати оцінку доводам щодо наявності поважних причин неподання клопотання про призначення експертизи у підготовчому засіданні.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Шевченківського районного суду м.Чернівців від 19 липня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 09:00 год. 23 серпня 2023 року. Встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання ухвали для подання відзиву на позовну заяву, позивачу п`яти денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді (а.с.100).

26 липня 2023 року до Шевченківського районного суду м.Чернівців від Моторного (транспортного) страхового бюро України надійшов відзив на позовну заяву (а.с.105-106).

Як вбачається з матеріалів справи, представник Моторного (транспортного) страхового бюро України подаючи до суду першої інстанції 26 липня 2023 року відзив на позовну заяву не заявляв про те, що висновок наданий позивачем від 28 листопада 2022 року не відповідає нормативно-правовим актам діючого законодавства та не заявляв клопотання про призначення експертизи.

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Чернівців від 23 серпня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті (а.с.116).

19 вересня 2023 року відбулось відкрите судове засідання за участю представника Моторного (транспортного) страхового бюро України Панасюка О.М. , який не заявляв клопотання про призначення у справі повторної експертизи.

В подальшому, 23 листопада 2023 року, тобто через три місяці після закриття підготовчого провадження у справі, Моторним (транспортним) страховим бюро України подано клопотання до суду про призначення у справі повторної судової авто-товарознавчої експертизи (а.с.144-146).

Отже, відповідач звернувся з клопотанням про призначення експертизи з пропуском процесуального строку, встановленого частиною 2 статті 83 ЦПК України.

У клопотанні не міститься обґрунтування поважності причин пропуску процесуального строку, та немає клопотання про поновлення такого строку, у зв`язку з чим суд першої інстанції був позбавлений можливості надати оцінку поважності таких причин та відповідно дійти висновку про наявність чи відсутність підстав для призначення у даній справі експертизи.

Статтею 120 ЦПК України визначено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно зі статтею 121 ЦПК України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Із положень частини першої статті 126 ЦПК України слідує, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Як передбачено частиною першою статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Тобто, наведеними нормами ЦПК України передбачено, що суд першої інстанції після початку розгляду справи по суті розглядає по справі заяви чи клопотання лише в тих випадках, коли такі заяви чи клопотання не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та в разі якщо відсутні поважні причини, з яких ці клопотання не були заявлені в підготовчому судовому засіданні, залишає такі клопотання без розгляду.

Таким чином за нормами ЦПК України вирішення клопотань сторони, в тому числі і про призначення експертизи, після початку розгляду справи по суті можливо лише за наявності поважних причин, з яких ці клопотання не були заявлені в підготовчому судовому засідання.

Як вбачається з клопотання Моторного (транспортного) страхового бюро України про призначення у справі судової авто-товарознавчої експертизи, представником відповідача не порушувалось питання про поновлення пропущеного строку для подання доказів і в поданому клопотанні не було зазначено поважні причини, з яких представник відповідача був позбавлений можливості заявити таке клопотання в підготовчому судовому засіданні.

В свою чергу суд першої інстанції наявність таких поважних причин не з`ясував, питання щодо поновлення строку на подання клопотання про призначення експертизи не вирішував, а тому колегія суддів вважає, що з огляду на норми ст. 222 ЦПК України суд першої інстанції дійшов до помилкового висновку щодо задоволення клопотання про призначення експертизи.

У такому разі судом першої інстанції вирішено питання про призначення експертизи з порушенням норм процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що Моторне (транспортне) страхове бюро України звернулося з клопотанням про призначення у справі повторної судової авто-товарознавчої експертизи з пропуском процесуального строку, передбаченого ст.83 ЦПК України.

З клопотанням про поновлення такого строку з обґрунтуванням поважності причин невчасного подання клопотання не зверталося, а тому клопотання підлягає залишенню без розгляду.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно із п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З огляду на викладене, ухвала Першотравневого районного суду м.Чернівців від 11 січня 2024 року підлягає скасуванню, а клопотання Моторного (транспортного) страхового бюро України про призначення повторної судової авто-товарознавчої експертизи від 23 листопада 2023 року, залишенню без розгляду.

Керуючись п.2 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.376, статтями 381-384, 390 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Першотравневого районного суду м.Чернівців від 11 січня 2024 року - скасувати.

Клопотання Моторного (транспортного) страхового бюро України про призначення повторної судової авто-товарознавчої експертизи - залишити без розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених ч.3 ст.389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 03 квітня 2024 року.

Головуючий Н.К. Височанська

Судді: І.Н. Лисак

І.Б. Перепелюк