Справа № 229/1101/22
Провадження № 2-с/229/34/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2024 р. м. Дружківка, Донецької області

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Феняк О.Р., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу, який був виданий 21 вересня 2022 року Дружківським міським судом за заявою Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» про видачу судового наказу про стягнення боргу з ОСОБА_1 за теплову енергію по справі №229/1101/22.

Обґрунтовує свої вимоги тим, що 21 вересня 2024 року Дружківським міським судом Донецької області видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» заборгованість за спожиті послуги по теплопостачанню, наданого за адресою: АДРЕСА_1 , за період з 1 лютого 2019 року по 31 грудня 2021 року в розмірі 20 112,99 (двадцять тисяч сто дванадцять) грн. 99 коп., суму індексу інфляції в розмірі 2 005,21 (дві тисячі п`ять) грн. 21 коп., три проценти річних в розмірі 52,00 (п`ятьдесят дві) грн. 00 коп. та судовий збір в сумі 248,10 (двісті сорок вісім) грн. 10 коп.

ОСОБА_1 вважає, що судовий наказ підлягає скасуванню, оскільки стягувач, зловживаючи правом на подання заяви про видачу судового наказу про стягнення заборгованості не надав документів, які підтверджують фактичне надання підприємством та отримання споживачем послуг. Також зазначає, що заборгованість за судовим наказом стягнуто з неї поза межами строку позовної давності, а наданий стягувачем розрахунок є необґрунтованим. Вважає, що спір необхідно розглядати в позовному провадженні.

Разом із тим, заявник просила здійснити поворот виконання судового наказу, а також поновити пропущений строк для подачі заяви про скасування судового наказу, яке мотивовано тим, що копію судового наказу Дружківського міського суду Донецької області 21 вересня 2022 року у справі № 229/1101/22, а також додані до нього документи вона отримала лише 29 березня 2024 року через канцелярію Дружківського міського суду. Раніше оскаржуваний судовий наказ заявнику не вручався.

Дослідивши матеріали заяви, суддя вважає, що заява про скасування судового наказу підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Встановлено, що 21 вересня 2022 року Дружківським міським судом Донецької області було видано судовий наказ № 229/1101/22 за заявою Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» в особі ВО «Дружківкатепломережа» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті за опалення.

Заявниця ОСОБА_1 копію судового наказу та доданих до нього документів отримала 29 березня 2024 року.

Згідно з ч. 3 ст. 171 КПК України, у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» №14 від 23 грудня 2012 року наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, тобто в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер, заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право, а звернення боржника із заявою є фактично запереченням проти вимог стягувача, що є підставою для скасування судового наказу.

З огляду на те, що боржник заперечує проти вимог стягувача, відповідно до приписів ст. 171 ЦПК України, виданий Дружківським міським судом Донецької області по справі №229/1101/22 від 21.09.2022 судовий наказ підлягає скасуванню.

У відповідності до положень ч. 3 ст. 172 ЦПК України, в ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444цього Кодексу.

У відповідності до ч. 9 ст. 444 ЦПК України, якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Згідно з ч.6 ст.444 ЦПК України, до заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Конституційний суд України у своєму рішенні від 02 листопада 2011 року № 13-рп/2011 вказав, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна, оскільки правова підстава для набуття майна відпала. Поворот виконання - це спосіб захисту прав боржника, який полягає у поверненні йому стягувачем всього одержаного за скасованим рішенням. Поворот виконання можливий, у разі якщо: а) позивач одержав від відповідача в порядку виконання рішення майно або грошові кошти; б) виконане рішення скасовано судом апеляційної чи касаційної інстанції чи змінено із задоволенням позовних вимог в меншому розмірі.

Тому суди на забезпечення такої гарантії відновлення прав учасників процесу як поворот виконання рішення мають задовольняти відповідні заяви та повертати відповідачеві (боржнику) стягнуті кошти за скасованим судовим рішенням, у разі відсутності обмежень, установлених законом.

Заявник ОСОБА_1 не надала жодного доказу, на підтвердження здійснення стягнення з неї суми боргу в ході виконання оскаржуваного судового наказу. Тому заявлене нею клопотання про поворот виконання судового рішення не є обґрунтованим та не підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 171 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Скасувати судовий наказ №229/1101/22 від 21 вересня 2022 року, виданий Дружківським міським судом Донецької області за заявою Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 боргу за теплову енергію.

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про здійснення повороту виконання судового наказу.

Роз`яснити стягувачу, що заявлені вимоги можуть бути розглянуті у позовному провадженні з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена та підписана суддею 04 квітня 2024 року.

Суддя Олександр ФЕНЯК