ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

02 квітня 2024 року

м. Харків

справа № 754/6443/23

провадження № 22-ц/818/1724/24

Харківський апеляційний суд в складі судді колегії суддів судової палати у цивільних справах Пилипчук Н.П. при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м.Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02 лютого 2024 року, ухвалене суддею Бабенко Ю.П., -

встановив:

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02 лютого 2024 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Не погодившись із вказаним рішенням суду, 12 березня 2024 року ОСОБА_1 за допомогою засобів поштового зв?язку подав апеляційну скаргу, в якій поміж іншого просив звільнити його від сплати судового збору на підставі положень п.3 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 вивчивши матеріали справи, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання з таких міркувань.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст.8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Як вбачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч.2 цієї ж статті):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу ст.8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї із вказаних у статті умов.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Апеляційний суд керується позицією ЄСПЛ, який неодноразово вказував, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При цьому в рішеннях у справах «Kniat v. Poland» та «Jedamski and Jedamska v. Poland» ЄСПЛ вказав, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, на підтвердження свого майнового стану апелянтом надано апеляційному суду довідку про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, відомості з Пенсійного фонду України та відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків.

Разом з тим, надані скаржником документи не свідчать про скрутне матеріальне становище останнього, оскільки вони не місять інформації про доходи ОСОБА_1 за попередній 2023 календарний рік. Довідки про доходи ОСОБА_3 за попередній 2023 календарний рік апелянтами не надано, а наведені у клопотанні підстави не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, а тому враховуючи, що безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом, клопотання задоволенню не підлягає.

Таким чином, скаржнику необхідно подати до суду належні та допустимі докази про його майновий стан та про неможливість сплатити судовий збір у встановленому законодавством порядку і розмірі, а саме відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків Державної фіскальної служби України за попередній 2023 рік, відомості з Пенсійного фонду України за попередній 2023 рік, докази наявності чи відсутності на праві власності нерухомого майна, докази наявності чи відсутності на праві власності рухомого майна, розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо, або сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України від 8 липня 2011 року № 3674-VI /з наступними змінами/ «Про судовий збір».

Згідно вимог Закону України «Про судовий збір» при подачі апеляційної скарги судовий збір обчислюється відповідно до пп.6 п.1 ч. 2 ст. 4, а саме із апеляційної скарги на рішення суду 150% (відсотків) ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до пп.2, п. п.1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір»).

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом 01 січня 2023 року становив 2 684грн.

Матеріали справи свідчать, що травні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом, в якому міститься одна вимога немайнового характеру

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 1 610,40грн. (2 684грн. * 0,4 * 150%).

Сплату судового збору належить здійснити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0020661

Код класифікації доходів бюджету: 22030101 Призначення платежу: *;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до положень ч.2, 3 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02 лютого 2024 року залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02 лютого 2024 року - залишити без руху.

Протягом десяти днів з дня вручення ухвали апелянти мають право надати до Харківського апеляційного суду докази сплати судового збору в розмірі 1 610,40грн.

Роз`яснити апелянту, що у разі не усунення вказаних ухвалі недоліків у встановлений судом строк, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернутою йому.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя - Н.П. Пилипчук