Справа № 309/1260/24
Провадження № 2-о/309/90/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2024 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Орос Я.В. вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , де зацікавлена особа Горінчівська сільська рада про встановлення юридичного факту належності правовстановлюючого документу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, де зацікавлена особа Горінчівська сільська рада про встановлення факту належності правовстановлюючого документу.

В обґрунтування своїх вимог, заявник вказує, що 23 листопада 2020 року за реєстровим номером №52 ОСОБА_2 склала заповіт у с.Медвежий (раніше с.Монастирець) Монастирської сільської ради Хустського району Закарпатської області, згідно якого після її смерті все своє майно в рівних частках заповіла ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а ОСОБА_1 надає право проживання у будинку , що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла та відкрилась спадщина після її смерті. Під час оформлення спадкових прав стало відомо, що в заповіті допущено технічну помилку, а саме в номері будинку в якому надано право проживати ОСОБА_1 замість номер «1» вказано номер «2». Внаслідок зазначеної помилки в заповіті ОСОБА_1 позбавлений можливості оформити спадкові права.

У зв`язку з вище наведеним, у ОСОБА_1 виникла необхідність встановити факт належності йому правовстановлюючого документу, а саме заповіту, який зареєстрований в реєстрі №52 секретарем виконавчого комітету Монастирецької селищної ради про право проживання у будинку.

Вивчивши заяву та додані до неї документи, вважаю необхідним відмовити у відкритті провадження у справі з огляду на наступне.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства (абзац перший частини першої статті 19 ЦПК України).

Відповідно до вимог ст.293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Зі змісту заяви вбачається, що померла спадкодавець заповіла спадкоємцю право проживання в будинку за адресою АДРЕСА_1 , тому заявник просить встановити факт неправильності внесення відомостей щодо номеру будинку в якому має право проживати ОСОБА_1 де помилково зазначеного «№2» , хоча правильно №«1».

В розглядуваному контексті суд зазначає, що в порядку окремого провадження може бути підтверджено наявності або відсутності юридичних фактів. Натомість заявником заявлено вимогу, якою фактично змінюється воля заповідача, оскільки просить вказати, що спадкоємець бажав заповісти право проживання в будинку №1 замість зазначеного №2 . При цьому суд не може брати на себе права власника щодо розпоряджання його майном на випадок смерті.

Обставини, вказані в заяві, не можуть бути усунуті встановленням юридичного факту.

Так, цивільним законодавством визначено, що спадкування може здійснюватися за законом та за заповітом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. (ст.ст. 1217-1218 ЦК України).

Частиною 1, 2 ст. 1223 ЦПК визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Викладене вказує на те, що між заявником та іншими спадкоємцями за законом може виникнути спір про право щодо спадкового майна неохопленого заповітом.

Також, згідно Постанови КЦС ВС від 30.09.2022 у справі № 165/3014/20 тлумачення заповіту судом не повинно змінювати волі заповідача, тобто підміняти собою сам заповіт. Суд не може брати на себе права власника щодо розпоряджання його майном на випадок смерті. Отже, суд не повинен виходити за межі цього процесу та змінювати (доповнювати) зміст заповіту, що може спотворити волю заповідача.

Частиною 4 ст. 315 ЦПК України регламентовано, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

За таких обставин у відкритті провадженні за вказаною заявою слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 186, 315 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , де зацікавлена особа Горінчівська сільська рада про встановлення юридичного факту належності правовстановлюючого документу.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Хустського

районного суду: Орос Я.В.