Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/9517/22
Провадження № 2-во/357/25/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" березня 2024 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого Бебешко М. М.

при секретарі Фельтіна Н. А.,

розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника позивача адвоката Семенюти Руслана Анатолійовича, про виправлення описки в судовому рішенні, -

В С Т А Н О В И В:

25 січня 2023 року рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя задоволено. Визнано спільним сумісним майно подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , автомобіль марки Volkswagen, модель Golf, реєстраційний номер НОМЕР_1 тип кузова: Седан-b VIN-код: НОМЕР_2 , 1999 року випуску, сірого кольору та визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину вказаного автомобіля.

14 квітня 2023 року Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області виправлено описки в описовій, мотивувальній та резолютивній частинах рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 січня 2023 року, вказано правильно державний номерний знак автомобіля марки Volkswagen, модель Golf « НОМЕР_3 ».

11 березня 2024 року до суду від представника позивача адвоката Семенюти Руслана Анатолійовича надійшла заява про виправлення описки в судовому рішенні.

Оглянувши матеріали справи судом встановлено, що при складенні вказаного судового рішення було допущено описку в написанні VIN-коду « НОМЕР_4 » замість правильного « НОМЕР_5 ». Крім того в рішенні невірно зазначено модель кузова автомобіля «Седан-b» замість правильного «ХЕТЧБЕК».

Відповідно до ч.1, 2 ст.269 ЦПК України - суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 зазначив, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

В пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Питання про внесення виправлень у судове рішення здійснюється в порядку письмового провадження, оскільки учасники справи не повідомлялися.

Враховуючи, що допущені судом описки стосуються істотних обставин, оскільки можуть вплинути на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності, тому суд вважає за необхідне виправити допущені в рішенні описки.

Керуючись ч.13 ст.7, ст.260, 269 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описку допущену в рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 січня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, вказавши правильно VIN-код автомобіля Volkswagen, модель Golf, д.н.з. НОМЕР_3 « НОМЕР_5 » та тип кузова автомобіля «ХЕТЧБЕК».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Суддя М. М. Бебешко