Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
провадження №2/279/569/24
Справа № 279/295/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2024 року м.Коростень Житомирської області

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Волкової Н.Я., з секретарем Волкович Н.В., розглянувши в приміщенні суду в м.Коростені в порядку спрощеного провадження без повідомленням сторін цивільну справу №279/295/24 за позовом ОСОБА_1 до Дочірнього підприємства "Коростенський лісгосп АПК "Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради про визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі, стягнення оплати за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом зазначивши, що 10.08.2021 року на підставі наказу №57-К від 15.08.2021 року був прийнятий на роботу до відповідача на посаду майстра лісу, наказом №87 К від 12.12.2023 року позивач був звільнений з посади на підставі п.4 ст.40 КЗпП України за вчинення прогулу, з яким ознайомився 14.12.2023 року. Він з моменту працевлаштування жодних прогулів не вчиняв, до дисциплінарної відповідальності за вчинення проступку у вигляді прогулу не притягувався, з наказом про його звільнення не знайомився, трудову книжку під розпис не отримував. Позивач звернувся до відповідача з заявою про надання йому підтверджуючих документів вчиненням ним прогулу, отримання наказу №209 від 12.12.2023 року про притягнення його до адміністративної відповідальності та протоколу засідання Профспілкової організації про надання дозволу про його звільнення, однак станом на день звернення він даних документів не отримав, звільнення є виключно забаганкою відповідача та грубо порушує гарантовані права позивача, оскільки він прогулів не вчиняв, до дисциплінарної відповідальності не притягувався, а тому наказ про звільнення підлягає скасуванню з поновленням позивача на роботі. Крім того, оскільки відповідач неправомірно звільнив його заднім числом, відмовився виплачувати йому заборгованість по заробітній платі по день фактичної роботи позивача, тобто фактично належні йому кошти привласнив, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума заборгованості по заробітній платі та середній заробіток за весь час затримки виплати заборгованості по заробітній платі.

Просив визнати незаконним та скасувати наказ №87-к від 12.12.2023 року про звільнення позивача з посади майстра лісу обходу №6 Коростенського лісництва ДП "Коростенський лісгосп АПК" на підставі п.4 ст.40 КЗпП України, зобов`язати відповідача поновити позивача на роботі на посаді майстра лісу обходу №6 Коростенського лісництва ДП "Коростенський лісгосп АПК" з 12.12.2023 року, стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 12.12.2023 року по час поновлення на роботі.

Ухвалою суду від 19.01.2024 року відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, в задоволенні клопотання позивача про витребування у відповідача копії наказу №209 від 12.12.20203 року про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, протоколу №6 засідання профспілкової організації про надання дозволу про звільнення від 08.12.2023 року та довідки про середньоденний заробіток відмовлено.

Представником відповідача подано відзив на позов, в якому зазначено, що з доводами та вимогами відповідач не погоджується, вважає їх безпідставними і необгрунтованими, вказавши, що позивач в своєму позові зазначає, що з моменту працевлаштування жодних прогулів не вчиняв, до дисциплінарної відповідальності за вчинення проступку у вигляді прогулу не притягувався, однак, наказом директора ДП "Коростенський лісгосп АПК" №181 від 29.09.2023 ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, а саме за грубе порушення трудової дисципліни ОСОБА_1 було оголошено догану, також позивач зазначає, що з наказом про своє звільнення не знайомився, трудову книжку не отримував, але при цьому, подаючи позов до суду він в додатках чітко прописує та долучає копію наказу №87-к від 12.12.2023 про звільнення з роботи ОСОБА_1 , де чітко видно, як позивач власноручно написано, що з наказом не згоден і розписуватись не буде, наказ отримано на руки, а також копію трудової книжки ОСОБА_1 , де під записом № 7 датований 12.12.2023 року в трудовій книжці стоїть запис про звільнення з роботи за прогули без поважних причин пункт 4 статті 40 КЗпП України. Крім того, 16.01.2024 року на адресу позивача вихідний №11 відповідачем було направлено рекомендованим листом відповідь на заяву ОСОБА_1 вхідний №12 від 10.01.2024 до відповіді було додано копію протоколу Первинної профспілкової організації ДП "Коростенський лісгосп АПК" № 6 від 08.12.2023 та копію наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача №209 від 12.12.2023. Відповідно до ст.147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення, відповідачем 29.09.2023 ОСОБА_1 за порушення трудової дисципліни оголошено догану та попереджено, що в подальшому за порушення трудової дисципліни до нього буде застосовано більш суворе стягнення у вигляді звільнення за прогули без поважних причин на підставі пункту 4 статті 40 КЗпП України, а 12.12.2023 відповідачем за грубе порушення трудової дисципліни до ОСОБА_1 було застосовано більш суворе дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення за прогули без поважних причин на підставі п.4 ст.40 КЗпП України. Безпідставними і неправдивими є твердження позивача щодо відмови виплатити йому заборгованість по заробітній платі по день фактичної його роботи, так, відповідно до наказу №87-к від 12.12.2023 ОСОБА_1 було звільнено з роботи за пунктом 4 статті 40 КЗпП України за прогули без поважних причин та проведено повний розрахунок, що підтверджується супровідною відомістю про перерахування коштів на поточні рахунки № НОМЕР_1 , тобто 12.12.2023 ОСОБА_1 було виплачено кошти в сумі 35248,84 грн.. Все вищевикладене свідчить про те, що відповідачем було дотримано встановленої законодавством процедури притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 та доведено належними доказами факт відсутності позивача на робочому місці в робочий час без поважних причин, тому відповідач просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Дослідивши письмові докази та проаналізувавши їх в сукупності, суд дійшов висновку про наступне:

Згідно записів трудової книжки ОСОБА_1 , 10.08.2021 року наказом №57-к він був прийнятий на посаду майстра лісу Коростенського лісництва ДП "Коростенський лісгосп АПК", а 12.12.2023 року наказом 87-к звільнений за прогули без поважних причин на підставі п.4 ст.40 КЗпП України.

19.09.2023 та 20.09.2023 року комісією в складі лісничого Коростенського лісництва ОСОБА_2 , помічника лісничого ОСОБА_3 , старшого майстра лісу другої майстерної дільниці ОСОБА_4 складено акти про відсутність на робочому місці ОСОБА_1 19.09.2023 та 20.09.2023 року з 8:00 до 17:00 без відомих на те причин, на телефонні дзвінки не відповідав, раніше поставлені задачі не виконав. 20.09.2023 року директором ДП "Коростенський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" Кареном Арутюняним видано наказ №177 про проведення службового розслідування стосовно ОСОБА_1 , який був відсутній на роботі без поважних причин.

На виконання наказу директора від 20.09.2023 року №177 комісією у складі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 зроблено висновок службового розслідування по факту виявлення працівника відсутнім на роботі, відповідно до якого було встановлено, що ОСОБА_1 19.09.2023 та 20.09.2023 року був відсутній на своєму робочому місці з 08 години 00 хвилин до 17 години 00 хвилин без поважних причин, 21.09.2023 року юрисконсультом ОСОБА_8 в телефонному режимі було викликано ОСОБА_1 до відділу кадрів для надання письмових пояснень з приводу невиходу на роботу 19 та 20 вересня 2023 року. В своєму поясненні ОСОБА_1 зазначив, що 19.09.2023 року він був на роботі, а 20.09.2023 року звертався до свого сімейного лікаря за станом здоров`я, але жодних підтверджуючих документів, що він дійсно звертався за медичною допомогою до відділу кадрів не надав. За результатами службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 грубо порушив трудову дисципліну та правила внутрішнього розпорядку, а саме відсутність на роботі 19 та 20 вересня 2023 року без поважних на те причин.

Наказом директора ДП "Коростенський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" Кареном Арутюняним від 29.09.2023 року №181 визнано дні відсутності ОСОБА_1 на роботі 19.09.2023, 20.09.2023 прогулами без поважних причин та за грубе порушення трудової дисципліни застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани та попереджено, що в подальшому за порушення трудової дисципліни до нього буде застосовано більш суворе стягнення у вигляді звільнення за прогули без поважних причин на підставі пункту 4 статті 40 КЗпП України.

30 листопада та 01 грудня 2023 року лісничий Коростенського лісництва ДП "Коростенський лісгосп АПК" ОСОБА_6 на ім`я директора написав доповідну записку про те, що майстер лісу Коростенського лісництва ДП "Коростенський лісгосп АПК" ОСОБА_1 30 листопада 2023 року з 08 години 00 хвилин до 17 години 00 хвилин та 01 грудня 2023 року з 08 години 00 хвилин до 17 години 00 хвилин був відсутній на роботі без поважних причин та не виходив на зв`язок, на підставі якої директором ДП "Коростенський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" Кареном Арутюняним видано наказ від 04.12.2023 року №208 про проведення службового розслідування.

Відповідно до складеного акту 04.12.2023 року ОСОБА_1 до відділу кадрів ДП "Коростенський лісгосп АПК" для надання письмового пояснення з приводу доповідної записки від 01.12.2023 року протягом дня на зв`язок не виходив.

Листом КНП "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Коростенської міської ради від 14.12.2023 №840 повідомлено директора ДП "Коростенського лісгоспу АПК" про те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за медичною допомогою з 30.11.2023 року по 08.12.2023 року до сімейного лікаря не звертався.

ОСОБА_1 належним чином повідомлено про засідання комітету по питанню надання згоди профспілковим комітетом на його звільнення з роботи, що підтверджується його підписом.

Висновком службового розслідування по факту виявлення працівника відсутнім на роботі та актом службового розслідування від 12.12.2023 року встановлено, що ОСОБА_1 грубо порушив трудову дисципліну та правила внутрішнього розпорядку, а саме відсутність на роботі 30 листопада та 01 грудня 2023 року без поважних причин.

Наказом від 12.12.2023 року №209 визнано дні відсутності ОСОБА_1 на роботі 30.11, 01.12, 04.12, 05.12, 06.12, 07.12, 08.12, 11.12, 12.12 прогулами без поважних причин та за грубе систематичне порушення трудової дисципліни застосовано до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення за прогули на підставі пункту 4 ст. 40 КЗпП України.

Наказом директора ДП "Коростенський лісгосп АПК" Кареном Арутюняним №87-к від 12.12.2023 року звільнено ОСОБА_1 , майстра лісу обхода №6 Коростенського лісництва ДП "Коростенський лісгосп АПК" за прогули без поважних причин, за пунктом 4 статті 40 КЗпП України.

Розглядаючи вказаний спір між сторонами, суд враховує, що відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Відповідно до статті 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані роботодавцем лише у випадках: прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.

При розгляді позовів про поновлення на роботі осіб, звільнених згідно з пунктом 4 частини першої статті 40 КЗпП, суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин (наприклад, самовільне використання без погодження з власником або уповноваженим ним органом днів відгулів, чергової відпустки).

Прогул є дисциплінарним проступком, до звільнення з цієї підстави застосовується положення статей 147, 148, 149 КЗпП України.

Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення.

Також частиною першою статті 147-1 КЗпП України передбачено, що дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Трудові обов`язки працівника визначаються у посадовій (робочій) інструкції. КЗпП України не містить переліку випадків, в яких може застосовуватися догана чи звільнення. Притягнення до дисциплінарної відповідальності і накладення стягнення - це право роботодавця, а не його обов`язок. При визначенні виду стягнення враховуються попередня робота працівника, його ставлення до праці.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника.

Під час розгляду справи було встановлено, що позивач ОСОБА_1 був ознайомлений з посадовою інструкцією майстра лісу, затвердженого директором ДП "Коростенський лісгосп АПК" К.А. Арутюнян 10.08.2021 року.

Згідно зі статтею 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення до працівника, власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Така процедура є однією з гарантій від безпідставного притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 відмовився надавати письмові чи усні пояснення щодо поважності причин відсутності на робочому місці 30.11.2023 та 01.12.2023 року, про що був складений відповідний акт.

У справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, підлягають з`ясуванню обставини, в чому конкретно полягало порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктом 4 частини першої статті 40, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника.

Для встановлення факту прогулу, тобто факту відсутності особи на робочому місці більше трьох годин протягом робочого дня без поважних причин, суду необхідно з`ясувати поважність причини такої відсутності.

Поважними причинами визнаються такі причини, що виключають вину працівника.

Отже, визначальним фактором для вирішення питання про законність звільнення позивача з роботи за пунктом 4 статті 40 КЗпП України є з`ясування поважності причин його відсутності на роботі.

Законодавством не визначено переліку обставин, за яких прогул вважається вчиненим з поважних причин, а тому, вирішуючи питання про поважність причин відсутності на роботі працівника, звільненого за пунктом четвертим статті 40 КЗпП України, суд повинен виходити з конкретних обставин і враховувати докази, передбачені статтею 76 ЦПК України.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 червня 2019 року у справі № 572/2944/16-ц (провадження № 61-20505св18) вказано, що «при розгляді позовів про поновлення на роботі осіб, звільнених за пунктом 4 частини першої статті 40 КЗпП України, суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин. Звільнення на підставі пункту 4 частини першої статті 40 КЗпП України є видом дисциплінарного стягнення за порушення трудової дисципліни (пункт 2 частини першої статті 147 КЗпП України). Крім встановлення самого факту відсутності працівника на роботі більше трьох годин протягом робочого дня, визначальним фактором для вирішення питання про законність звільнення позивача з роботи є з`ясування поважності причини його відсутності. Поважними визнаються такі причини, які виключають вину працівника. До поважних причин відсутності на робочому місці слід відносити такі обставини, як: стихійні лиха, хвороба працівника або членів його сім`ї, нерегулярна робота транспорту, участь працівника в порятунку людей або майна, відмова від незаконного переведення та невихід у зв`язку з цим на нову роботу. Не вважаються прогулом відсутність працівника не на підприємстві, а на робочому місці; відмова від незаконного переведення; відмова від роботи, протипоказаної за станом здоров`я, не обумовленої трудовим договором або в умовах, небезпечних для життя і здоров`я; невихід на роботу після закінчення строку попередження при розірвання трудового договору з ініціативи працівника».

Листом КНП "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Коростенської міської ради від 14.12.2023 №840 повідомлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за медичною допомогою з 30.11.2023 року по 08.12.2023 року до сімейного лікаря не звертався.

Відповідно до вимог статті 43 КЗпП України, розірвання трудового договору з підстав, передбачених пунктом 4 статті 40 КЗпП України, може бути проведено лише за попередньою згодою виборного органу (профспілкового представника), первинної профспілкової організації, членом якої є працівник, дослідженими у судовому засіданні матеріалами справи підтверджено, що у даному випадку вказані норми Закону відповідачем дотримані.

Відповідно до ст. 12, частини 1 ст. 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи встановлені обставини та викладені вище норми чинного законодавства, суд дійшов висновку, що позивач був відсутній на роботі та не виконував свої посадові обов`язки, поважності причин відсутності на роботі позивач суду не надав, тобто скоїв прогул без поважних причин, при цьому роботодавцем при прийнятті рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності була дотримана процедура передбачена ст.ст. 147-149 КЗпП України, а тому у відповідача були правові підстави звільнити позивача із займаної посади на підставі пункту 4 статті 40 КЗпП України за прогул без поважних причин.

Крім того, позивач вказує, що з наказом про звільнення не знайомився, трудову книжку під розпис не отримував, проте згідно долученої відповідачем до матеріалів справи копії книги обліку руху трудових книжок і вкладишів до них ОСОБА_1 14.12.2023 року отримав трудову книжку, що підтверджується його підписом.

За таких обставин суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі є необгрунтованими, а оскільки вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними, тому у їх задоволенні також слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.263-265 ЦПК України ст.40, 139, 147, 147-1 148, 149 КЗпП України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Дочірнього підприємства"Коростенський лісгосп АПК "Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради про визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі, стягнення оплати за час вимушеного прогулу відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в 30-денний строк, який обчислюється з дня проголошення (складення) рішення. Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано .

Сторони:

Позивач ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: Дочірне підприємство "Коростенський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради, місце знаходження: 11501, Житомирська область, м. Коростень, вул. Шевченка, 61, .

Суддя Волкова Н.Я.