Справа № 281/91/24
Провадження 2/279/841/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2024 року Коростенський міськрайонний суд

Житомирської області

в складі: головуючого-судді Коваленко В.П.,

секретаря Лепесевицька В.В.

розглянувши в м. Коростені в підготовчому судовому засіданні в порядку позовного провадження цивільну справу №281/91/24 за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області , про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 звернулась в суд з позовом до Лугинської селищної ради Коростенського району, в якій просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_3 після смерті якої відкрилась спадщина. Зазначила, що за життя ОСОБА_3 склала заповіт, яким своє майно заповіла їй ОСОБА_1 .

З заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно померлої, вона звернулася лише 20.12.2023 до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Левківської Г.С., але листом від 20.12.2023 року № 607/01-16 отримала відмову у видачі свідоцтва про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з тим, що пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. При цьому їй було рекомендовано звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Позивач та представник позивача ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явились, про день і час розгляду справи були повідомлені своєчасно.

Представник відповідача Лугинської селищної ради Коростенського району в підготовче судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просить справу розглянути в його відсутність, не заперечує проти задоволення позову.

За таких обставин суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами , відповідно до вимог ст. ст. 191ч.2, 247 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Зарічка Коростенського району Житомирської області померла ОСОБА_3 (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 ( а.с.7 ).

Відповідно до заповіту, складеного 24.06.2014 , який посвідчений секретарем Жеревецької сільської ради Лугинського району Житомирської області ОСОБА_4 , ОСОБА_3 на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: належну їй земельну ділянку( пай) згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯД № 561434 виданий

Лугинською райдержадміністрацією 01.09.2008 року та належну їй земельну ділянку ( пай) згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯД № 561548 виданий Лугинською райдержадміністрацією 01.09.2008 року. Майновий сертифікат № 1700340, виданий 20.04.2005 року, заповіла дочці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , позивачці по справі . Зареєстровано в реєстрі за № 9. (а.с. 9).

20.12.2023 позивач звернулась до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Левківської Г.С., з приводу прийняття спадщини, але йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину (а.с. 17).

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини першої ст. 1269 ЦК України, ч.1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини

Відповідно до статті 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно статті 1222, 1223 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За життя ОСОБА_3 склала заповіт, зареєстрований в реєстрі № 9, посвідчений секретарем Жеревецької сільської ради Лугинського району Житомирської області ОСОБА_4 .

Відповідно до статей 1233, 1234, 1235, 1236 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто.

Вчинення заповіту через представника не допускається.

Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251 - 1252 цього Кодексу. Зі змісту заповіту вбачається, що спадкодавець ОСОБА_3 зробила розпорядження щодо належного їй майна, яке вона заповіла донці ОСОБА_1 позивачці по справі. Заповіт підписаний власноруч заповідачем.

Проте, в зв`язку з тим, що позивач на день смерті спадкодавця проживала окремо, для оформлення спадщини їй були потрібні чималі матеріальні витрати з якими у неї на той час були труднощі, та необізнаності в законодавстві та процедурі оформлення спадкового майна, строках прийняття спадщини та хворобою він у встановлений законом строк не звернувся з заявою про прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщини закінчився.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї постанови від 30 травня 2008року №7 "Про судову практику у справах про спадкування роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Судом встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась.

За наведених обставин суд вважає, що позивачем строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому відповідно до ст. 1272 ЦК України їй необхідно визначити додатковий строк в три місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1268,1270,1272 ЦК України, ст.ст. 200, 247,263,268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 , додатковий строк тривалістю в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 обчислювати з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення .

Суддя: Коваленко В.П.