Справа № 397/157/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11.03.2024 селище Олександрівка

Суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області Максимович І.В., перевіривши матеріали позовної заяви по цивільній справі №397/157/24 за позовом Органу опіки та піклування Кропивницької міської ради в інтересах дітей ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа Орган опіки та піклування Олександрівської сільської ради про відібрання дітей від батьків без позбавлення їх батьківських прав та стягнення аліментів,

У С Т А Н О В И В:

Орган опіки та піклування Кропивницької міської ради звернувся до Олександрівського районного суду Кіровоградської області з позовом, в якому просить:

- витребувати висновок органу опіки та піклування Олександрівської селищної ради щодо доцільності відібрання дітей ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від батьків ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , без позбавлення їх батьківських прав;

- відібрати дітей ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від батьків ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , без позбавлення їх батьківських прав;

- дітей передати на опікування органу опіки та піклування Олександрівської сільської ради;

- стягнути з ОСОБА_3 аліменти у розмірі 1/3 заробітку (доходу), на утримання дітей ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь тих осіб або установ, яким будуть передані діти, починаючи від дня пред`явлення позову до суду і до повноліття сина ОСОБА_1 , тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 , потім продовжити стягнення у розмірі 1/4 заробітку (доходу), до повноліття ОСОБА_2 , тобто до ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

- стягнути з ОСОБА_4 аліменти у розмірі 1/3 заробітку (доходу), на утримання дітей ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь тих осіб або установ, яким будуть передані діти, починаючи від дня пред`явлення позову до суду і до повноліття сина ОСОБА_1 , тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 , потім продовжити стягнення у розмірі 1/4 заробітку (доходу), до повноліття ОСОБА_2 , тобто до ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє її відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з положенням ч.1, 2 ст. 14 ЦПК України в судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Відповідно до ч. 5 ст.14 ЦПК України, суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Частинами 6 та 7 ст. 14 ЦПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

В умовах воєнного чи надзвичайного стану у разі знеструмлення електромережі суду чи настання інших обставин, які унеможливлюють функціонування Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, суд може вручати особі, яка зареєструвала електронний кабінет, будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, у паперовій формі.

В порушення вимог п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява Органу опіки та піклування Кропивницької міської ради не містить відомостей про: поштовий індекс місця проживання відповідачів та третьої особи, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти вказаних осіб, наявність або відсутність електронного кабінету у сторін справи.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України.

Однак позивачем до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Позивач у позовній заяві зазначив, що він звільнений від сплати судового збору відповідно п. 14 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», так як заяву подано органом опіки та піклування у зв`язку із захистом прав неповнолітніх дітей.

Відповідно до п. 14 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір не справляється за подання заяви, апеляційної та касаційної скарги про захист прав малолітніх чи неповнолітніх осіб.

Проте, позов про відібрання дітей у відповідачів не вирішує питання прав та обов`язків малолітніх дітей, а стосується лише прав та обов`язків відповідачів, як батьків дітей, у яких можуть бути відібрані діти без позбавлення батьківських прав, у разі ухвалення рішення про задоволення позову.

Таким чином, позивач на підставі п. 14 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» не звільнений від сплати судового збору за подання позовної заяви про про відібрання дітей.

Відповідно до ч.1 ст.188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Позивачем заявлено вимоги про відібрання у відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (матері та батька) двох малолітніх дітей без позбавлення батьківських (тобто чотири однорідні вимоги немайнового характеру).

На користь такого висновку насамперед свідчить можливість пред`явлення окремих позовів до відповідачів про відібрання дітей щодо кожного з дітей.

Зі змісту ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» встановлено з 1 січня прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 3028 грн.

Згідно пп.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір, що становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (тобто 3028 грн.).

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.7 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову також у разі: подання позову одним позивачем до кількох відповідачів; об`єднання суддею в одне провадження кількох однорідних позовних вимог.

Відповідно до п.13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних у кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18.09.2023 року у справі №758/5118/21 виснувано, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Таким чином, при зверненні до суду з чотирма однорідними вимогами немайнового характеру до відповідачів, позивачу необхідно сплатити судовий збір в загальному розмірі 12112 грн. (3028 грн. х 4 = 12112 грн.) на зазначені нижче реквізити, про що надати суду оригінал платіжного документа.

Реквізити рахунку для оплати судового збору:

Отримувач коштів ГУК у Кіров.обл./тг с-щеОлекс/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37918230

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0011549

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Олександрівський районний суд Кіровоградської області (назва суду, де розглядається справа).

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до положень ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Таким чином, копії будь-яких документів мають засвідчувати їх дійсність, оскільки мають бути виготовлені виключно з оригіналів цих документів.

Відповідно до п. 5.26 Національного стандарту України Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2020 відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Однак, додані до позовної заяви документи, всупереч вимогам ч. 2 ст. 95 ЦПК України, не завірені належним чином.

Крім того, позивач у позовній заяві зазначив третьою особою - Орган опіки та піклування Олександрівської селищної ради.

Відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року № 716-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальнихгромад Кіровоградської області», адміністративним центром Олександрівської територіальної громади Кіровоградської області визначено смт. Олександрівка та до складу даної громади увійшли відповідні територіальні громади (населені пункти).

17 липня 2020 року Верховною Радою України прийнято Постанову №807-IX «Про утворення та ліквідацію районів», згідно з підп.11 п.1, п.2, підп.11 п.3 якої було утворено у Кіровоградській області Кропивницький район (з адміністративним центром у місті Кропивницький) у складі територій Аджамської сільської, Бобринецької міської, Великосеверинівської сільської, Гурівської сільської, Дмитрівської сільської, Долинської міської, Знам`янської міської, Катеринівської сільської, Кетрисанівської сільської, Компаніївської селищної, Кропивницької міської, Новгородківської селищної, Олександрівської селищної, Соколівської сільської, Суботцівської сільської, Первозванівської сільської, Устинівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України. Межі районів встановлюються по зовнішній межі територій сільських, селищних, міських територіальних громад, які входять до складу відповідного району. Ліквідовано у Кіровоградській області: Благовіщенський, Бобринецький, Вільшанський, Гайворонський, Голованівський, Добровеличківський, Долинський, Знам`янський, Компаніївський, Кропивницький, Маловисківський, Новгородківський, Новоархангельський, Новомиргородський, Новоукраїнський, Олександрівський, Олександрійський, Онуфріївський, Петрівський, Світловодський, Устинівський райони.

Відтак, представницьким органом Олександрівської територіальної громади є Олександрівська селищна рада Кропивницького району Кіровоградської області, тому належною третьою особою у справі є Олександрівська селищна рада Кропивницького району Кіровоградської області.

Вказані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Суд зауважує, що дотримання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Враховуючи наведені вище недоліки позовної заяви, суд вважає за необхідне позовну заяву позивача залишити без руху та надати йому десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення вказаних недоліків у спосіб:

- реєстрації електронного кабінету відповідно до ст.14 ЦПК України в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами та подання позовної заяви в новій редакції із дотриманням вимог ч. 2 ст. 175 ЦПК України та зазначенням у позовній заяві відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін;

- зазначення відомостей про поштовий індекс місця проживання відповідачів та третьої особи, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти вказаних осіб;

- сплати позивачем судового збору в розмірі 12112,00 грн. на вказані в цій ухвалі реквізити та надання суду платіжного документу на підтвердження такої сплати;

- уточнення найменування третьої особи у справі;

- надання судузасвідчених належним чином копій додатків зазначених у позовній заяві.

У постанові від 14.06.2023 року по справі № 607/23244/21 Велика Палата Верховного Суду наголосила, що апеляційному оскарженню лише разом з рішенням суду підлягає ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, якщо суд першої інстанції у цій ухвалі встановлює розмір судового збору, який позивач (заявник) має сплатити при зверненні до суду, або порядок його обчислення, однак особа не погоджується або з таким розміром, або з порядком його обчислення. Такі ухвали суду першої інстанції не підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду.

Керуючись ст. ст. 14, 175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України , суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Органу опіки та піклування Кропивницької міської ради в інтересах дітей ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа Орган опіки та піклування Олександрівської селищної ради про відібрання дітей від батьків без позбавлення їх батьківських прав та стягнення аліментів, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

У випадку не усунення недоліків у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: І.В. Максимович