Справа № 355/225/24
Провадження № 2/355/382/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2024 року Баришівський районний суд Київської області у складі:

головуючого-судді Чехова С.І.

за участю секретаря Котенко Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

До суду звернулась позивачка ОСОБА_1 з позовною заявою у якій просить розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2 , який укладено 24 листопада 1995 року, без надання строку на примирення.

Свою позовну заяву обґрунтовує тим, що вона з відповідачем ОСОБА_2 зареєструвала шлюб 24 листопада 1995 року у Лівобережному відділі реєстрації шлюбів Києва, за актовим записом № 2178. Від спільного подружнього життя мають трьох неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ..

Сімейне життя у подружжя не склалося у зв`язку з тим, що вони з чоловіком перестали розуміти один одного та фактично припинилися шлюбні відносини. На думку позивачки дані обставини є підставою вважати, що їхня сім`я фактично розпалася і подальше її збереження стало неможливе.

Позивачка ОСОБА_1 до судового засідання не з`явилася, однак повідомила суд про можливість розгляду справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 до судового засідання не з`явився, був належно повідомлений про час, місце розгляду справи. У своєму відзиві повідомив про можливість розгляду позовної заяви без його участі, позовні вимоги визнає просить розірвати шлюб з позивачкою.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи у повному обсязі, суд приходить до думки про можливе задоволення заявлених позовних вимог з таких підстав:

Згідно статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З копії паспортів позивачки та відповідача вони є громадянами України.(а.с.5-6, 8-9)

Як слід з копії свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_6 , 24 листопада 1995 року зареєстрували шлюб у Лівобережному відділі реєстрації шлюбів Києва з філією Державного Центру розвитку сім`ї, актовий запис №2178. Після реєстрації шлюбу прізвище чоловіка ОСОБА_7 , дружини ОСОБА_7 .(а.с.10)

Відповідно до копії свідоцтв про народження сторони мають неповнолітніх дітей: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.11-13)

З копії посвідчення серії НОМЕР_1 , яке видане 11 червня 1996 року слід, що позивачка є громадянкою, яка евакуйована із зони відчуження у 1986 році (категорія 2) і має право на пільги і компенсації встановлені Законом України «Про статус і соціальний захист громадян які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» (а.с.7 )

Відповідно до ч. 2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення .

Отже, було встановлено, що позивач як і відповідачка не бажають знаходитись у шлюбі не ведуть спільного господарства, припинили шлюбні стосунки та не проживають разом, не підтримують сімейні відносини як подружжя вимоги позивача законні та підлягають задоволенню, збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення.

Відповідно дост.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивачка при реєстрації шлюбу змінила прізвище з « ОСОБА_8 » на « ОСОБА_7 »», суду не повідомила про бажання змінити прізвище після розірвання шлюбу з таких підстав суд не визначає зміну прізвища стосовно позивачки залишає шлюбне « ОСОБА_7 ».

Згідно ч. 2 ст.114, абз. 2 ч. 3 ст.115 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до ч.1 п.1 ч.2ст.141 ЦПК України, слід, що судовий збір покладається на Відповідно до ч.1 п.1 ч.2ст.141 ЦПК України, слід, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Отже сплачений судовий збір стороною позивача повинен бути стягнути з сторони відповідача, оскільки позовні вимоги позивача були задоволені.

Розмір судового збору у даній справі відповідно до вимог Закону України "Про судовий збір" становить 1211,20 грн, від сплати якого позивачка звільнена на підставі п. 10 ч. 1ст. 5 Закон України «Про судовий збір», тому його слід стягнути на користь держави з відповідача.

Керуючись ст. ст. 104, 105, 110, 112-114 СК України, ст. ст.4, 7, 10, 11, 81, 130, 141, 223, 247,263-266,274 ЦПК України,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який зареєстровано 24 листопада 1995 року Лівобережним відділом реєстрації шлюбів Києва з філією Державного Центру розвитку сім`ї, актовий запис №2178

Після розірвання шлюбу прізвище позивачки залити шлюбне « ОСОБА_7 ».

Стягнути з ОСОБА_2 , (картка платника податків НОМЕР_2 ) на користь державі судовий збір у сумі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок на наступний рахунок.

Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106

Код отримувача (ЄДРПОУ):37993783

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) 899998

Номер рахунку : UA0026001

Код класифікації доходів бюджету: 22030106.

На рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 30 днів до Київського апеляційного суду , шляхом подачі скарги через Баришівський районний суд Київської області. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Баришівського

районного суду С. І. Чехов