Справа № 756/845/14-ц
Провадження № 2-зз/756/10/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Ткач М.М.,

за участі секретаря судових засідань - Тагієва Р.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі №756/845/14-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Кооператив по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Полярний» про поділ майна, що є спільною власністю подружжя,

УСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулась до Оболонського районного суду м. Києва із заявою про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі №756/845/14-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Кооператив по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Полярний» про поділ майна, що є спільною власністю подружжя. В своїй заяві просила скасувати арешт, накладений ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 11.03.2014 на гаражний бокс з підвалом № НОМЕР_1 на ділянці № 2 в кооперативі по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Полярний», № 19 .

08.03.2024 до суду надійшла заява ОСОБА_1 , у якій просила залишити заяву про скасування заходів забезпечення позову без розгляду, заяву розглянути за її відсутності.

Учасники судового провадження у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши заяву заявника про залишення заяви про скасування заходів забезпечення позову без розгляду, приходить до наступного висновку.

Положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. При цьому, п. 3 цієї ж статті передбачає, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право також мають особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно з правилами ч.1 ст.13, ч.2 ст. 49 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, позивач вправі не підтримувати заявлений позов.

У відповідності до частини 9 статті 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви заявника - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення судового рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право заявника, передбачене нормами ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

За таких обставин, суд прийшов до висновку, що заява заявника ОСОБА_1 про залишення заяви про скасування заходів забезпечення позову без розгляду підлягає задоволенню, а заява залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 10, 13, 49, 257, 260, 261, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про залишення заяви про скасування заходів забезпечення позову без розгляду - задовольнити.

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі №756/845/14-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Кооператив по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Полярний» про поділ майна, що є спільною власністю подружжя - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя М.М. Ткач