Справа № 591/4409/19
Провадження № 2/591/73/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 березня 2024 року Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого - судді Сидоренко А.П.

з участю секретаря судового засідання Чмуневич М.О.

представника позивачки-відповідачки ОСОБА_1

представника відповідача-позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Суми цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до Публічного акціонерного товариства «Фідобанк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Фідобанк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Амбер», Товариства з обмеженою відповідальністю «Рентал Бізнес», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Голій Людмила Ігорівна, Державний реєстратор Управління «Центр надання адміністративних послуг у м. Суми» Сумської міської ради Куць Світлана Миколаївна, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про визнання права власності, визнання недійсними договорів відступлення права вимоги та скасування запису у Державному реєстрі прав власності про перереєстрацію права власності на нерухоме майно та за зустрічним позовом та за зустрічною позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Рентал Бізнес» до ОСОБА_4 про визнання права власності на земельну ділянку, -

в с т а н о в и в :

Позивачка ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до ПАТ «Фідобанк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Фідобанк», ТОВ «Фінансова компанія «Амбер», ТОВ «Рентал Бізнес» та свої вимоги мотивує тим, що на підставі договору купівлі-продажу від 17 серпня 2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Сумського МНО Ворошиною Л.В. за реєстровим номером 1708 набула у власність земельну ділянку площею 0,0450 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , з цільовим призначенням «будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд».

У відповідності до чинного на той час законодавства в період з 2004 року по 2006 рік позивачкою було розроблено та затверджено проектну документацію об`єкту будівництва, 13 квітня 2007 року в Управлінні архітектури та містобудування Сумської міської ради були отримані Будівельний паспорт на забудову земельної ділянки та Дозвіл на виконання будівельних робіт та розпочато будівельні роботи.

Станом на червень 2008 року стан готовності будинку складав 83%, що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №18881895 від 20 травня 2008 року, виданим КП Сумське МБТІ.

У зв`язку із необхідністю залучення додаткових коштів для завершення будівництва 26 червня 2008 року між позивачем ОСОБА_4 та Відкритим акціонерним товариством «Ерсте Банк» був укладений кредитний договір № 014/9354/4/18848, відповідно до умов якого ВАТ «Ерсте Банк» відкрило позивачу не відновлювану кредитну лінію в сумі 2 300 000,00 грн. зі строком користування до 25 грудня 2019 року зі сплатою 21% річних.

В забезпечення виконання зобов`язань по кредитному договору між позивачем та ВАТ «Ерсте Банк» був укладений договір іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року, відповідно до умов п.1.2 якого в іпотеку було передано нерухоме майно - незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83%, та земельна ділянка під об`єктом незавершеного будівництва площею 0,0450 га, кадастровий № :04:005:0020, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , що належали позивачу ОСОБА_4 на праві власності.

Згідно п.1.3 Договору іпотеки, визначена сторонами заставна вартість предмету іпотеки була визначена сторонами за цінами станом на червень 2008 року в сумі 3 907 770,00 грн.

Протягом 2008-2011 рр. на об`єкті будівництва були виконані значні обсяги опоряджувальних робіт, облаштування внутрішніх комунікацій, були отримані технічні умови на підключення об`єкту будівництва до мереж електро- тепло- та водопостачання, виконані необхідні роботи та укладені відповідні договори на постачання комунальних послуг, що значно збільшило вартість нерухомого майна.

У жовтні 2011 року будівельні роботи на переданій в іпотеку будівлі були закінчені, а об`єкт будівництва було введено в експлуатацію, що підтверджується Декларацією про готовність об`єкта в експлуатацію № СМ 8 від 14 жовтня 2011 року.

Про закінчення будівельних робіт та введення переданого в іпотеку незавершеного об`єкту будівництва в експлуатацію, а також про значне збільшення вартості нерухомого майна позивач повідомила ВАТ «Ерсте Банк», надавши копію Декларації про готовність об`єкту до експлуатації, але банк змінювати умови договору іпотеки щодо уточнення предмету іпотеки відмовився.

У 2013 році правонаступником ВАТ «Ерсте Банк» стало ПАТ «Фідобанк», посадові особи якого також не вирішили вищенаведених питань, а у 2014 році почали вимагати від позивача дострокового погашення кредиту та сплати всіх відсотків, що було неможливо виконати без продажу частини приміщень, письмової згоди на здійснення якої банк не надавав.

Причини виникнення спірних відносин з ПАТ «Фідобанк» наступні:

1)одностороння зміна банком умов кредитного договору та вимога дострокового повернення суми кредиту та відсотків;

2)нарахування банком заборгованості у значно більшому розмірі, без врахування платежів в сумі більше 2 500 000,00 грн., здійснених позивачем до початку виникнення спірних відносин;

3)відмова банку від внесення змін до договору іпотеки у зв`язку із закінченням будівельних робіт житлового будинку та введенням його у експлуатацію, зі значним збільшенням вартості предмету іпотеки, а також у наданні письмових дозволів на реєстрацію змін стану нерухомого майна, продаж частини приміщень та надання їх у оренду;

4)безпідставні звернення до суду у 2014 році із позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки, а також звернення до суду у 2016 року із позовом про стягнення заборгованості у значно більшому (на 2 000 000,00 грн.) розмірі, ніж реально існуюча.

Так, до травня 2014 року позивач виконувала умови кредитного договору, сплативши банку більше 2 500 000,00 грн., про що є відповідні квитанції.

Але, у травні 2014 року позивач отримала від ПАТ «Фідобанк» лист-вимогу від 10 квітня 2014 року вих. №6.2.0.15.0-11/236, яким банк вимагав достроково повернути всю суму заборгованості, яка, на його думку, на той момент становила 2 772 536,41 гри., тобто у односторонньому порядку банк змінив умови кредитного договору, відповідно до якого термін повернення кредиту складав до 25 грудня 2019 року.

Переговори з банком до позитивних наслідків не призвели.

У жовтні 2014 року ПАТ «Фідобанк» звернулось до Зарічного районного суду м. Суми із позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки (справа №591/8303/14-ц), під час розгляду якої було проведено незалежну оцінку нерухомого майна та встановлено неспіврозмірність його вартості та розміру заборгованості за кредитом. Відповідно до Висновку судового експерта СВ ХНДІСЕ ім. Бокаріуса 25 червня 2015 року, вартість нерухомого майна станом на червень 2015 року складала 20 412 850 грн.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 25 лютого 2016 року позовну заяву ПАТ «Фідобанк» про звернення стягнення на предмет було залишено без розгляду у зв`язку із повторним (тричі поспіль) не з`явленням представника банку в судове засідання. Ухвалою від 28 березня 2016 року Апеляційний суд Сумської області ухвалу від 25 лютого 2016 року по справі №591/8303/14-ц залишив без змін, а апеляційну скарга ПАТ «Фідобанк» без задоволення.

Але, замість врегулювання питання з оформленням права власності на введене в експлуатацію нерухоме майно та надання позивачу можливості продати частину нежитлових приміщень і погасити існуючу заборгованість по кредиту, у грудні 2016 р. ПАТ «Фідобанк» звернулось до Сумського районного суду Сумської області із позовом про стягнення з ОСОБА_4 заборгованості по кредитному договору, відсотків та пені на загальну суму 4 783 127,20 грн.(справа № 587/2567/16-ц).

ОСОБА_4 із позовними вимогами не погодилась, оскільки розмір заборгованості по кредиту безпідставно і протиправно був збільшений банком на суму близько 2000000,00 грн. Розгляд справи №587/2567/16-ц тривав 2 (роки), під час розгляду справи дійсний розмір заборгованості по кредитному договору визначено так і не було, але під час розгляду справи відбулась заміна позивача і замість ПАТ «Фідобанк» на підставі договору про відступлення права вимоги від 21 вересня 2017 року позивачем у справі №587/2567/16-ц став новий кредитор ТОВ «Рентал Бізнес», який у грудні 2018 року подав до суду заяву про відмову від позову та закриття провадження у справі у зв`язку з тим, що вимоги ТОВ «Рентал Бізнес» вже задоволені шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

Заяву ТОВ «Рентал Бізнес» судом задоволено і ухвалою суду від 29 грудня 2018 року провадженняу справі № 587/2567/16-ц закрито.

Про заміну кредитора по кредитному договору № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року та про заміну іпотекодержателя по договору іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року позивачці стало відомо у жовтні 2017 року, але під час розгляду справи №587/2567/16-ц вона сподівалась на визначення дійсної суми заборгованості по кредитному договору, а тому не звернула належної уваги на заміну кредитора та не досліджувала питання законності такої заміни, оскільки на той момент не мало значення, кому сплачувати заборгованість - ПАТ «Фідобанк» чи новому кредитору ТОВ «Рентал Бізнес».

Але, як стало відомо у подальшому, під час розгляду справи №587/2567/16-ц новий кредитор ТОВ «Рентал Бізнес» не мав на меті стягувати заборгованість по кредитному договору, право вимоги якої він отримав - дійсною метою ТОВ «Рентал Бізнес» було протиправне заволодіння нерухомим майном та земельною ділянкою, на якій воно розташоване, вартість яких є значно більшою ніж заборгованість по кредитному договору і на даний час складає 27 517 000 грн.

Не чекаючи закінчення розгляду справи№587/2567/16-ц та вирішення спору по суті, ігноруючи очевидні обставини, зокрема введення будівлі в експлуатацію, а також права і законні інтереси позивача, 24 жовтня 2018 року ТОВ «Рентал Бізнес» звернулось до Управління «Центр надання адміністративних послуг м. Суми» Сумської міської ради із заявою про реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна «незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83%, за адресою: АДРЕСА_1 ».

В якості підстав для реєстрації права власності ТОВ «Рентал Бізнес» були надані вимога від 25 вересня 2017 року, договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки від 21 вересня 2017року, посвідчений за р.№ 1410 приватним нотаріусом Київського Міського нотаріального округу Голій Л.І., та договір іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року.

Крім вказаних документів, державному реєстратору ТОВ «Рентал Бізнес» також був наданий Висновок про вартість майна від 23 жовтня 2018 року, виготовлений суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Консалтингове агентство «Святозаров та партнери», згідно якого стан об`єкту - незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83%, а його вартість складає лише 3 953 628,00 грн.,у той час як з жовтня 2011року об`єкт є введеним в експлуатацію, а його вартість, як вже було зазначено, складає 27 517 000 грн.

На підставі наданих ТОВ «Рентал Бізнес» зазначених вище документів, державним реєстратором ЦНАП м. Суми Куць С.М. було зареєстровано право власності ТОВ «Рентал Бізнес» на об`єкт нерухомого майна реєстраційний номер 101 - незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83%, за адресою: АДРЕСА_1

Таким чином, позивача без достатніх на те підстав та у відверто шахрайський спосіб було позбавлено права власності на належне їй нерухоме майно - введений в експлуатацію житловий будинок вартістю 27 517000 грн., що майже в десять разів більше, ніж існуюча заборгованість по кредитному договору.

Зазначає, що крім коштів ВАТ «Ерсте Банк» для початку виконання будівельних робіт на переданій в іпотеку будівлі позивачкою у 2007 році також був отриманий кредит у ВАТ «Банк «Фінанси та Кредит» на загальну суму 215359,25 доларів США під іпотеку власного будинку та земельної ділянки, на якій він знаходиться - заборгованість по кредитному договору в сумі 6 612 273,25 грн. на даний час стягується по виконавчому провадженню ВП № 52424828, але у зв`язку із відсутністю можливості продати частину збудованих приміщень позивачка також не має можливості погасити існуючу заборгованість.

Таким чином, на даний час в результаті протиправних дій відповідачів, на підставі невизначеної і спірної заборгованості по кредитному договору позивачку позбавлено права власності на нерухоме майно, вартість якого є значно більшою, ніж заборгованість за кредитом, а також позбавлено можливості розрахуватись по іншому кредиту шляхом продажу частини збудованих приміщень, що грубо порушує права позивача і безпідставно створює йому дуже значні труднощі.

Щодо незаконності проведення та результатів відкритих торгів (аукціону) з продажу прав вимоги за кредитним договором 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року та недійсності укладених за результатами відкритих торгів Договору про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги від 21 вересня 2017 року, та Договору про відступлення права вимоги за договором іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008року, посвідченого приватним нотаріусом Київського МНО Голій Л.І. за р.№ 1403 зазначає, що підстави для визнання незаконними та скасування результатів відкритих торгів, а також для визнання недійсними укладених на їх підставі договорів відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги по кредитному та іпотечному договорам наступні:

1.Необхідності у проведенні торгів не існувало, оскільки боржник (позивачка) від оплати заборгованості по кредиту не відмовлялась, а навпаки, намагалась врегулювати спірні питання та погасити заборгованість шляхом продажу частини належного їй нерухомого майна, що було предметом іпотеки;

2.На торги було виставлено право вимоги заборгованості по кредитному договору у значно більшому розмірі (майже на 2 000 000,00 грн.), ніж існує насправді;

3.На торги було виставлено право вимоги заборгованості, яка на той момент вже стягувалась банком у судовому порядку - питання стягнення заборгованості та її дійсний розмір визначались у суді;

4.На торги було виставлено право вимоги по договору іпотеки, предметом якої було нерухоме майно значно більшої вартості, ніж сума наданого кредиту та сума існуючої заборгованості;

5.Учасниками торгів були пов`язані юридичні особи, що призвело до відсутності конкуренції та позбавило замовника торгів можливості отримання максимально ефективного результату;

6.Переможець торгів не мав на меті скористатись результатами торгів та досягнення результатів, передбачених укладеними із замовником торгів Договорами про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги, а діяв в інтересах ТОВ «Рентал Бізнес», на користь якого після перемоги у аукціоні здійснив безоплатне відчуження придбаного ним права вимоги;

7.Наявність змови між учасниками торгів та ТОВ «Рентал Бізнес», направленої на придбання права вимоги за іпотечним кредитним договором з подальшим заволодінням предметом іпотеки, вартість якого більше ніж у 10-ть разів перевищує суму заборгованості та витрат на участь у торгах на придбання прав вимоги по кредитному договору.

Наведене підтверджується наступним.

Під час розгляду справи №587/2567/16-ц у відношенні ПАТ «Фідобанк» було розпочато процедуру ліквідації, а його активи було передано до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, у тому числі і спірну заборгованість по кредитному договору №014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року, заявлений до стягнення розмір якої в сумі 4 783 127,20 грн.був значно завищений і мав був бути встановлений Сумським районним судом Сумської області в результаті розгляду справи № 587/2567/16-ц.

Крім того, замовнику торгів Фонду гарантування вкладів фізичних осіб було добре відомо про існування спору між ПАТ «Фідобанк» та позивачкою про здійснення стягнення заборгованості в судовому порядку, про безпідставне завищення суми виставленої на торги заборгованості, а також про те, що іпотечне нерухоме майно вже введено в експлуатацію і його вартість є значно більшою, ніж зазначено у договорі іпотеки (про вказані обставини ПАТ «Фідобанк» було відомо, оскільки вони були встановлені, а відповідні документи надавались позивачкою ОСОБА_4 у 2011-2012 рр. та містились у матеріалах справи №5918303/14-ц).

Але, не зважаючи на вказані очевидні обставини, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб виставив на торги право вимоги безпідставно ним завищеної і оспорюваної позивачем (боржником) заборгованості, яку було забезпечено іпотекою нерухомого майна, вартість якого стала значно більшою, чим були грубо порушені права позивача як боржника і чим успішно скористались шахраї від бізнесу.

Відкриті торги відбулись 31серпня 2017 року.

Згідно інформації про учасників, розміщеної на сторінці торгів, а також і в ЄДРПОУ,-засновником TOB «ВК «АМБЕР» є ТОВ «БЕЛЬГА», а кінцевим бенефіціарним власником є ОСОБА_5 , АДРЕСА_2 ; засновником ТОВ «БЕЛЬГА» є ТОВ «ФК «АМБЕР» та ОСОБА_5 , а кінцевим бенефіціарним власником також є ОСОБА_5 , АДРЕСА_2 .

Крім того, директором ТОВ «БЕЛЬГА» також є його засновник ОСОБА_5 .

З наведеного вбачається, що у аукціоні прийняли участь учасники, які є засновниками один одного, а кінцевим бенефіціарним власником яких та директором одного з них є одна й та ж сама особа, а отже ТОВ «ФК «АМБЕР» та ТОВ «БЕЛЬГА» є пов`язаними юридичними особами, які фактично керуються однією особою - ОСОБА_5 , що вочевидь свідчить про повну відсутність будь-якої конкуренції між цими учасниками при проведенні аукціону, а також про повну узгодженість їх дій з метою придбання цього лоту за максимально заниженою ціною.

Згідно п. 7 розділу VII Положення щодо організації продажу активів (майна) банків, що ліквідуються, затвердженого Рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб 24 березня 2016 року № 388, відкриті торги (аукціон) не можуть вважатися такими, що відбулися, у разі відсутності кроку відкритих торгів (аукціону) у розрізі лотів або якщо на участь у відкритих торгах (аукціоні) було зареєстровано лише одного потенційного покупця (учасника).

Саме з цієї причини, щоб без сумнівів та з мінімальними затратами заволодіти виставленим на продаж лотом, а також для створення видимості достатньої кількості учасників торгів та здійснення формального кроку у відкритих торгах, до участі у торгах і були залучені пов`язані учасники, створені та керовані однією особою.

Так, із протоколу відкритих торгів вбачається, що учасник ТОВ «БЕЛЬГА» взагалі не намагався придбати предмет торгів і навіть не заявив про підвищення стартової ціни, в той час як створене ним і пов`язане з ним ТОВ «ФК «АМБЕР» про підвищення цінової пропозиції заявило лише один раз і без будь-яких зайвих витрат стало переможцем торгів. Вказані обставини вочевидь свідчать про те, що ТОВ «БЕЛЬГА» не збиралось придбавати запропонований лот, а було лише формальним учасником - в результаті такої махінації законодавчі формальності начебто було дотримано, а бажаний предмет торгів було придбано.

Відповідно до чинного законодавства та мети відкритих торгів (аукціону), їх проведення передбачає здійснення конкурентного відбору учасників з метою визначення переможця, оскільки узгодження учасниками торгів своїх дій та пропозицій усуває конкуренцію та змагальність між учасниками, а отже спотворює результат та порушує тим самим право замовника на отримання найбільш ефективного для нього результату, який досягається у зв`язку з наявністю лише справжньої конкуренції.

Але, з невідомих причин замовник торгів Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, який і так безпідставно виставив на торги непідтверджену, завищену та оспорювану заборгованість, забезпечену майном, вартість якого значно перевищує суму заборгованості, чомусь не помітив очевидної змови учасників торгів, а також того, що вони є пов`язаними особами, що призвело до мінімального фінансового результату відкритих торгів, а також до значних негативних наслідків, пов`язаних із подальшим відчуженням прав вимоги на користь ТОВ «Рентал Бізнес» та протиправним заволодінням ним іпотечним нерухомим майном значно більшої вартості ніж сума придбаного ним права вимоги.

Як виявилось у подальшому, приймаючи участь у відкритих торгах ТОВ «ФК «АМБЕР» не мало на меті використати придбані ним у шахрайський спосіб права вимоги по кредитному договору та по договору іпотеки, а відразу після укладення з Фондом гарантування вкладів фізичних осіб Договорів про відступлення права вимоги навіть не перепродав, а просто передав придбані ним за 2111200 грн. на відкритих торгах права вимоги ТОВ «Рентал Бізнес», а отже укладені Фондом гарантування вкладів фізичних осіб з ТОВ «Рентал Бізнес» договори про відступлення права вимоги по кредитному договору та по договору іпотеки не були направлені на досягнення передбачених ними наслідків.

За результатами торгів 21 вересня 2017 року між ПАТ «Фідобанк» в особі уповноваженого представника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та ТОВ «ФК «АМБЕР» був укладений Договір про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги від 21 вересня 2017 року, згідно якого-останній став Новим кредитором та отримав право вимоги від позивачки за кредитним договором №014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року суму заборгованості у розмірі 4 408 099,93 грн.(згідно Додатку №1 до Договору), а також нерухоме майно по договору іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008року, про що між ПАТ «Фідобанк» в особі уповноваженого представника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та ТОВ «ФК «АМБЕР» окремо був укладений Договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки № 014/9354/4/18848від 26 червня 2008 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського МНО Голій Л.І. за р.№ 1403.

Як вбачається зі змісту п.4.1 Договору про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги від 21 вересня 2017 року та відповідно до Протоколу результатів відкритих торгів, продаж прав вимоги було вчинено за 2111200,00 грн.

Але, одночасно з оформленням вищевказаних договорів між ПАТ «Фідобанк» в особі уповноваженого представника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та ТОВ «ФК «АМБЕР», між ТОВ «ФК «АМБЕР» та ТОВ «Рентал Бізнес» були укладені інші майже аналогічні договори, а саме Договір про відступлення прав вимоги від 21 вересня 2017року по кредитному договору на суму 4408099,93 грн., а також Договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки № 014/9354/4/18848від 26 червня 2008 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського Міського нотаріального округ Голій Л.І. за р.№ 1410.

Укладення та нотаріальне оформлення вищевказаних договорів відбулось в один день, у одного й того ж нотаріуса; умови договорів майже ідентичні, за винятком відсутності у Договорі між ТОВ «ФК «АМБЕР» та ТОВ «Рентал Бізнес» ціни договору та умов оплати з боку ТОВ «Рентал Бізнес».

Отже, приймаючи участь у відкритих торгах ТОВ «ФК «АМБЕР» та пов`язаний з ним учасник ТОВ «БЕЛЬГА`з невідомих причин діяли не у власних інтересах, а в інтересах ТОВ «Рентал Бізнес», і, можливо, навіть за його кошти, оскільки укладений між ними Договір про відступлення нрав вимоги від 21 вересня 2017 року здійснення ТОВ «Рентал Бізнес» оплати за придбані ним права вимоги не передбачає.

Позивач вважає, що в результаті вищевказаних послідовних і взаємопов`язаних дій, вчинених під час проведення відкритих торгів замовником торгів та їх учасниками, були допущені грубі порушення та зловживання, які призвели до придбання за мінімально можливою ціною права вимоги по іпотечному кредитному договору, забезпеченому нерухомим майном значно більшої вартості, що у подальшому надало ТОВ «Рентал Бізнес» можливість заволодіти цим майном, позбавивши позивачку права власності на нерухоме майно, а також можливості продажу його частки з метою погашення існуючих заборгованостей за кредитними договорами.

За таких умов укладені між замовником торгів ПАТ «Фідобанк» в особі уповноваженого представника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та переможцем торгів ТОВ «ФК «АМБЕР» Договору про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги від 21 вересня 2017 року, а також Договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року не можна вважати такими, що відповідають чинному законодавству, що є підставою для визнання незаконними та скасування результатів відкритих торгів, а також для визнання недійсними укладених між цими особами Договорів про відступлення (купівлю-продаж) права вимоги.

Щодо підстав для визнання недійсними Договору про відступлення прав вимоги від 21 вересня 2017 року та Договору про відступлення права вимоги за договором іпотеки № 014/9354/4/18848від 26 червня 2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського МНО Голій Л.І. за р.№1410 зазначає, що в результаті відкритих торгів, які відбулись 31 серпня 2017 року право вимоги по кредитному договору № №014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року на суму 4408099,93 грн. та по договору іпотеки 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року придбало ТОВ «ФК «АМБЕР», яке після укладення з ПАТ «Фідобанк» в особі уповноваженого представника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб договорів відступлення (купівлі-продажу) права вимоги по кредитному договору та по договору іпотеки на незначний час стало новим кредитором.

У той же самий день, не виходячи із офісу нотаріуса Київського МНО Голій Л.І., ТОВ «ФК «АМБЕР» відступив придбані ним права вимоги по кредитному договору та по договору іпотеки на користь ТОВ «Рентал Бізнес», який і став новим кредитором.

Таким чином, в результаті вищенаведених операцій, ТОВ «Рентал Бізнес», яке не є фінансового установою і не приймало участі у відкритих торгах з продажу активів ПАТ «Фідобанк», стало новим кредитором по кредитному договору №014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року та по договору іпотеки 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року і отримало право вимоги від позивачки сплати спірної заборгованості в сумі 4408099,93 грн., яку було безпідставно заявлено ПАТ «Фідобанк» в особі уповноваженого представника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, а питання щодо її стягнення та розміру на той час було предметом розгляду Сумського районного суду Сумської області по справі № 587/2567/16-ц.

Причини для визнання недійсними договорів відступлення права вимоги по кредитному договору та по договору іпотеки, укладених між ТОВ «ФК «АМБЕР» та ТОВ «Рентал Бізнес» наступні:

1)безпідставність проведення та незаконність результатів процедури відкритих торгів, предметом якої були неправильно визначені права вимоги по кредитному та іпотечному договорам, а учасниками відкритих торгів були пов`язані юридичні особи, які діяли у змові;

2)очевидна домовленість учасників торгів ТОВ «БЕЛЬГА», ТОВ «ФК «АМБЕР» та ТОВ «Рентал Бізнес», які діяли за узгодженим планом з метою уникнення конкуренції та придбання предмету відкритих торгів за найменшою ціною і подальшого його передання останньому;

3)недійсність договорів відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги, укладених між ПАТ «Фідобанк» в особі уповноваженого представника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та ТОВ «ФК «АМБЕР», у зв`язку із незаконністю результатів торгів, невизначеністю предмету договорів, відсутністю направленості на настання передбачених ними наслідків, змовою учасників торгів та їх спільною дією на користь ТОВ «Рентал Бізнес»;

4)відсутність у договорі істотних умов, таких як ціна договору та умови оплати;

5)відсутність господарської та підприємницької доцільності у безоплатному переданні прав вимоги на 4 408 099,93 грн. та на іпотечне нерухоме майно значно більшої вартості, за які ТОВ «ФК «АМБЕР» без врахування витрат, пов`язаних із участю в торгах, сплатив 2111200,00 грн.;

6)Відсутність у ТОВ «Рентал Бізнес» намірів щодо стягнення з позивачки заборгованості, право вимоги якої він отримав від ТОВ «ФК «АМБЕР» та його заздалегідь спланована мета на заволодіння іпотечним нерухомим майном (будівлею та земельною ділянкою), вартість якого є значно більшою, ніж сума заборгованості.

Наведені вище обставини свідчать про те, що передчасне виставлення на відкриті торги прав вимоги по кредитному договору та по договору іпотеки за умови невизначеності розміру заборгованості та дійсної вартості майна, переданого в іпотеку; участь у відкритих торгах пов`язаних осіб та порушення ними вимог конкретності торгів і умисного заниження їх можливого результату; наявність змови між ТОВ «ФК «АМБЕР» та ТОВ «Рентал Бізнес», направленої на придбання права вимоги по кредитному договору та по договору іпотеки та подальше передання придбаного на торгах права вимоги ТОВ «Рентал Бізнес»; реєстрація права власності останнім та його відмова від позову про стягнення заборгованості були спланованими і направленими виключно на заволодіння іпотечним майном з метою отримання незаконного надприбутку від його продажу.

Зазначені дії свідомо направлені на протиправне і повне позбавлення позивачки права власності на належні їх земельну ділянку та житлову будівлю, в будівництво якої вкладено дуже великі кошти як особисті так і кредитні, а наслідком зазначених протиправних дій є створення для позивачки вкрай несприятливих умов, оскільки таким чином вона позбавлена будь-яких джерел доходу та можливості здійснити розрахунки з іншим кредитором - ПАТ «Банк «Фінанси та Кредит».

Позивачка вважає, що оспорювані договори відступлення права вимоги не лише не містять істотних умов та не направлені на реальне настання обумовлених ними наслідків, але й порушують публічний порядок і моральні засади суспільства, оскільки їх єдиною метою і результатом є позбавлення її права власності на належне їх нерухоме майно та незаконне заволодіння даним майном, а отже ці договори є нікчемними і можуть бути визнані недійсними в судовому порядку.

Крім зазначених вище підстав для недійсності оспорюваних правочинів, додатково зазначає підставу для визнання недійсним Договору про відступлення прав вимоги від 21 вересня 2017 року, укладений між ТОВ «ФК «АМБЕР» та ТОВ «Рентал Бізнес», яка полягає у наступному.

Відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців ТОВ «Рентал Бізнес» не відноситься до фінансових установ у розумінні Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», яка може надавати фінансові послуги. Крім цього, відповідно до останнього речення п. 2.2. Договору про відступлення прав вимоги зазначено, що до Нового кредитора, тобто ТОВ «ФК «АМБЕР» не переходять права на нарахування процентів за користування Боржниками кредитними коштами та права на здійснення договірного списання коштів з рахунків Боржників, що надані первісним кредитором відповідно до умов Основних договорів. Зазначене положення Договору підтверджує ту обставину, що ТОВ «Рентал Бізнес» не має нічого спільного із фінансовою установою.

Отже, відступлення права вимоги за кредитним договором на користь юридичної особи, яка не може надавати фінансові послуги суперечить положенням частини 3 статті 512 та статті 1054 ЦК України, оскільки для зобов`язань які виникли на підставі кредитного договору, характерним є спеціальний суб`єкт, а саме кредитор банк або інша фінансова установа.

За таких обставин та з огляду на те, що за змістом частини першої статті 203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а оспорювані правочини суперечать наведеним вище приписам цивільного законодавства України щодо суб`єктного складу договору відступлення прав вимоги, то він підлягає визнанню недійсним відповідно до частини першої статті 215 Цивільного кодексу України.

Аналогічних висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 31 жовтня 2018 року по справі 31 жовтня 2018 року по справі №465/646/11, які в силу ч. 4 ст. 263 ЦПК України є обов`язковими для застосування.

Щодо визнання права власності позивачки на введене в експлуатацію нерухоме майно, незаконності позбавлення позивача права власності на належне їй нерухоме майно, незаконності перереєстрації права власності на нерухоме майно за ТОВ «Рентал Бізнес» та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, зазначає, що під час розгляду справи №591/8303/14-ц було встановлено, що станом на червень 2015 року вартість переданого в іпотеку нерухомого майна складала 20 412 850 грн., тобто на шістнадцять мільйонів гривень грн. більше, ніж розмір отриманого кредиту та сума розрахованої банком заборгованості.

У вересні 2017 року в результаті придбання права вимоги по кредитному договору та по договору іпотеки, новим кредитором стало ТОВ «Рентал Бізнес», яке безоплатно отримало право вимоги по кредитному та іпотечному договорам від ТОВ «ФК «АМБЕР», яке у свою чергу придбало право вимоги за 2111200,00 грн. на відкритих торгах, організованих ПАТ «Фідобанк» в особі уповноваженого представника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

У грудні 2018 року під час розгляду справи № 587/2567/16-ц про стягнення з позивачки заборгованості по кредитному договору, відсотків та пені на загальну суму 4783127,20 грн., ТОВ «Рентал Бізнес» як новий позивач у справі подав до суду заяву про відмову від позову та закриття провадження у справі у зв`язку з тим, що його вимоги вже задоволені шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

У січні 2019 року позивачці стало відомо про те, що ще у жовтні 2018 року ТОВ «Рентал Бізнес» на підставі іпотечного застереження, що міститься в п. 5.51 Договору іпотеки, Договору про відступлення права вимоги за договором іпотеки від 21 вересня 2017року, посвідченого приватним нотаріусом Київського МНО Голій Л.І. за р.№ 1410, а також Вимоги від 25 вересня 2017 року та Висновку про вартість майна від 23 жовтня 2018року, згідно якого нерухоме майно начебто є «незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83%»,а його вартість начебто складає всього 3953628,00 грн.,звернувся до державного реєстратора Управління ЦНАП у м. Суми Куць С.М., яка 29 жовтня 2018 року прийняла рішення про державну реєстрацію прав та їх обмежень (з відкриттям розділу), індексний номер 43727807 від 29 жовтня 2018 року, яким зареєструвала за ТОВ «Рентал Бізнес» право власності на «незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83%» за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивачка вважає вищевказану реєстрацію права власності незаконною з наступних причин:

1. Позивачку позбавлено права власності на належне їй нерухоме майно протиправно, без достатніх на те підстав, оскільки вона від виконання зобов`язань по кредитному договору не відмовлялась і готова погасити заборгованість, але після визначення її справедливого розміру;

2.Розмір заборгованості по кредитному договору, право вимоги якої ТОВ «Рентал Бізнес» у незаконний спосіб отримав від ТОВ «ФК «АМБЕР» є неспіврозмірним з фактичною вартістю нерухомого майна,право власності на яке було зареєстровано ТОВ «Рентал Бізнес»;

3.Реєстрацію права власності здійснено на підставі Договору відступлення права вимоги, який суперечить чинному законодавству, порушує публічний порядок, обставини укладення якого є сумнівними і який має всі ознаки недійсності;

4. Перед реєстрацією права власності на належне позивачці нерухоме майно ТОВ «Рентал Бізнес» не вжив передбачених Договором іпотеки заходів для встановлення реального стану та вартості нерухомого майна і зареєстрував його за застарілими даними 10-ти річної давності;

5.ТОВ «Рентал Бізнес» не надав державному реєстратору достовірної інформації та документів про стан нерухомого майна (Технічного паспорту, Висновку про вартість майна, Декларації про готовність до експлуатації), чим ввів останнього в оману щодо об`єкту реєстрації;

6.Зареєстроване право власності суперечить дійсному стану нерухомого майна, яке з 2011 року є введеним в експлуатацію і використовується за цільовим призначенням;

7.Вартість нерухомого майна є значно більшою, ніж отримане позивачем право вимоги по кредитному договору та по договору іпотеки.

8.ТОВ «Рентал Бізнес» надав державному реєстратору неправдиву інформацію, зокрема фіктивний Висновок про вартість майна від 23 жовтня 2018 року, оскільки дійсна вартість введеного в експлуатацію нерухомого майна на даний час складає 27517000 грн.,а ніяким чином не 3953628,00 грн.

Позивачка вважає, що не можна вважати справедливим, розумним і законним протиправне позбавлення її права власності на житлову будівлю вартістю 27517000 грн., на підставі отримання права вимоги спірної заборгованості по кредитному договору у розмірі 4408099,93 грн., розмір якої значно завищений банком і на даний час є невстановленим і не погодженим саме з вини банку та нового кредитора ТОВ «Рентал Бізнес», який відмовився від позову, поданого банком.

ТОВ «Рентал Бізнес» як новий кредитор не виконав умови кредитного договору та договору іпотеки, не визначив суму заборгованості по кредиту, не вжив жодного заходу на її стягнення, не встановив дійсний стан нерухомого майна, що є предметом іпотеки, та його вартість на даний час.

Замість встановлення розміру заборгованості та подальшої вимоги її оплати від позивачки, ТОВ «Рентал Бізнес» як новий кредитор звернувся до Державного реєстратора речових прав на нерухоме майно Управління ЦНАП м. Суми Куць С.М. та, користуючись недосконалістю чинного законодавства, на підставі сумнівних документів вчинив реєстрацію права власності на предмет іпотеки, зареєструвавши за собою право власності на незавершені будівництвом приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , які вже більше 7-ми років є введеними в експлуатацію і законним власником яких є позивачка.

Таким чином, навіть без врахування сумнівного способу набуття права вимоги за кредитним договором, ТОВ «Рентал Бізнес» як новий кредитор не вчинив ніяких дій щодо вимоги від позивачки оплати заборгованості, право вимоги якої він отримав від ТОВ «ФК «АМБЕР», не визначив розміру заборгованості, не погодив з позивачкою порядку та строків її оплати, не визначив відповідно до умов Договору іпотеки сучасного стану та вартості нерухомого майна, яке є предметом іпотеки, не визначив співрозмірність своїх вимог та вартості нерухомого майна, при цьому надав державному реєстратору Управління ЦНАП м. Суми недостовірну інформацію та фіктивні документи, на підставі яких було зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна, який має зовсім інші характеристики, що є достатніми підставами для скасування державної реєстрації права власності.

Позивач вважає, що вищевказаними умисними, взаємопов`язаними та послідовними діями, користуючись недосконалістю чинного законодавства та умовами договору іпотеки, відповідачі грубо порушили її права і законні інтереси та створили для неї несприятливі та безвихідні умови, що призвело до неможливості погашення заборгованості по кредитним договорам, а також до протиправного позбавлення права власності на належне позивачу нерухоме майно, в будівництво якого протягом 2008- 2014рр. було вкладено дуже великі кошти (у тому числі кредитні, отримані від ПАТ «Фідобанк» та від ПАТ «Фінанси та Кредит»), а також позбавило Позивача можливості продати частину збудованих нею приміщень та розрахуватись за отриманими кредитами, зокрема, по вже відкритому виконавчому провадженню ВП № 52424828.

Посилаючись на вказані обставини, просить суд визнати незаконними результати відкритих торгів UA-EA-2017-08-17-000159-b, № лоту: Q8046b7279, «Право вимоги за кредитним договором 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року укладеним з фізичною особою. Забезпечення: незавершений будівництвом житловий будинок та земельна ділянка (0,045 га.), АДРЕСА_3 », вказані у Протоколі електронних торгів UA-EA-2017-08-17-000159-bвід 31 серпня 2017року;

визнати недійсними Договір про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги від 21 вересня 2017 року із Додатком №1, укладений між ПАТ «Фідобанк» та ТОВ «ФК «АМБЕР», та Договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського МНО Голій Л.І. за р.№ 1403;

визнати недійсними Договір про відступлення прав вимоги від 21 вересня 2017 року, укладений між ТОВ «ФК «АМБЕР» та ТОВ «Рентал Бізнес», та Договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008року, посвідчений приватним нотаріусом Київського МНО Голій Л.І. за р.№ 1410;

визнати право власності ОСОБА_4 на введений в експлуатацію житловий будинок з кафе та магазином загальною площею 1628,3 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

визнати незаконною державну реєстрацію права власності Рентал на незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83% за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101, та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 43727807 від 29 жовтня 2018року, прийняте державним реєстратором Управління ЦНАП м. Суми Куць С.М.;

стягнути з ТОВ «Рентал Бізнес» на користь ОСОБА_4 понесені нею судові витрати.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 15 липня 2019 року в задоволенні заяви ОСОБА_4 про забезпечення позову у цивільній справі за її позовом до Публічного ПАТ «Фідобанк» в особі Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, ТОВ «Фінансова компанія «Амбер», ТОВ «Рентал Бізнес», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Голій Л.І., Державний реєстратор Управління ЦНАП м. Суми Сумської міської ради Куць С.М. про визнання права власності, визнання недійсними договорів відступлення права вимоги та скасування запису у Державному реєстрі прав власності про перереєстрацію права власності на нерухоме майно відмовлено.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 09 серпня 2019 року відкрите провадження у справі за вказаним позовом та вирішено розглянути справу за правилами загального позовного провадження з повідомленням учасників справи з призначенням підготовчого засідання на 04 грудня 2019 року об 11 год. 00 хв.

27 серпня 2019 року від ПАТ «Фідобанк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Фідобанк» надійшов відзив на позов, в якому зазначає, що заперечує проти задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

Щодо вимоги позивача про визнання незаконними результатів відкритих торгів зазначає, що оскільки порушення порядку організації будь-якого з етапів аукціону з продажу майна банку, що ліквідується, є підставою для визнання результатів аукціону недійсними в цілому, вирішуючи спір щодо визнання недійними/незаконними результатів такого аукціону, суд має встановити факт дотримання порядку його проведення на кожному з етапів.

Зауважує, що позивачем не вказано та не доведено належними доказами, що під час проведення торгів з реалізації майна (активу) ПАТ «ФІДОБАНК» (право вимоги за кредитним договором № 014/9354/4/18848 від 26.06.2008) відбулось порушення будь-якого з етапів проведення аукціону (торгів), а відтак вимога про визнання незаконними результатів відкритих торгів є такою що не підлягає задоволенню.

В позовній заяві позивачка неодноразово наголошує на тому, що не існувало необхідності в проведенні торгів, оскільки вона намагалася врегулювати спірні питання та погасити заборгованість.

Проте, до позовної заяви не надано жодного належного та допустимого доказу, який підтверджував дані твердження.

Щодо наявності судових рішень про стягнення заборгованості зазначає, що неможливо погодитись із твердженнями позивачки, що проведені відкриті торги щодо реалізації лоту №Q804667279 є незаконними, оскільки Банком стягувалась заборгованість за кредитним договором.

Крім того, звертає увагу суду на те, що продаж прав вимоги за кредитними договорами спричинило зміну кредитора у зобов`язаннях, що узгоджується з приписами ст. 512 ЦК України (при цьому згода боржника не потрібна - ч. 1 ст. 516 ЦК України).

В свою чергу це надасть можливість на цій підставі замінити сторону виконавчого провадження, яке є лише стадією виконання зобов`язання за кредитними договорами, що на даний час продовжує існувати.

Зауважує, що правовий зміст правонаступництва як раз і полягає у тому, що до нового кредитора переходить обсяг прав і обов`язків, що існував у первинного кредитора, при цьому відповідно до ст. 517 ЦК України права та обов`язки первинного кредитора у зобов`язанні припиняються.

Відтак, у спорах пов`язаних з виконанням банком, у якому введена тимчасова адміністрація чи почата процедура його ліквідації, своїх зобов`язань, норми Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» є спеціальними, а даний Закон є пріоритетним відносно інших законодавчих актів України у цих правовідносинах.

Так, Положенням щодо організації продажу, який розроблений відповідно до Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» передбачено, що для участі у відкритих торгах (аукціоні) потенційний покупець має внести організатору відкритих торгів аукціону) гарантійний внесок, розмір якого встановлюється Фондом (п. 3 Розділу VII.).

Абзацем 2 п. 5 Розділу VII. Положення щодо організації продажу передбачено, що у разі встановлення, що переможець відкритих торгів (аукціону) з продажу прав вимоги або за договором забезпечення виконання зобов`язання є боржником та/або поручителем за такими договорами, уповноважена особа Фонду інформує про це Фонд і результати відкритих торгів аукціону скасовуються. Гарантійний внесок такому переможцю відкритих торгів (аукціону) не повертається.

Згідно Регламенту роботи електронної торгової системи щодо організації та проведення відкритих торгів (аукціонів) з продажу активів (майна) банків, що виводяться з ринку та банків, що ліквідуються (надалі - Регламент ETC), на підставі якого здійснювалась реалізація майна Банку 31 серпня 2017 року передбачено, що учасник торгів - фізична особа, що має повну дієздатність, або юридична особа, в особі уповноваженого представника, яка є користувачем ETC, виявила намір прийняти участь в електронних торгах, відповідає вимогам, встановленим цим Регламентом ETC та законодавством, сплатила гарантійний внесок, пройшла процедуру реєстрації для участі в електронних торгах відповідно до Регламенту ETC, отримала відповідне підтвердження про реєстрацію та індивідуальний код учасника. Учасником електронних торгів, предметом продажу на яких є права вимоги за кредитними договорами та договорами забезпечення, не може бути користувач, який є позичальником (боржником відносно банку) та/або поручителем (майновим поручителем) за такими кредитними договорами та/або договорами забезпечення.

Пунктом 5.9.8. Регламенту ETC передбачено, що користувач та учасник зобов`язані для участі у електронних торгах, предметом продажу на яких є права вимоги за кредитними договорами та договорами забезпечення, надати оператору запевнення в тому, що такий користувач не є позичальником (боржником) та/або поручителем (майновим поручителем) за такими кредитними договорами та/або договорами забезпечення.

Тобто, ключовими моментами, які перевіряються біржею під час реєстрації учасників для участі у відкритих торгах є: обов`язковість внесення учасником торгів гарантійного внеску; отримання запевнення, що учасник не є боржником та/або поручителем за договорами, продаж прав вимоги за якими виставлений на продаж на відкритих торгах.

Ані на Банк, ані на Фонд не покладається обов`язок щодо перевірки кінцевого бенефіціара юридичної особи, яка зареєструвалась для участі в торгах. А від так, безпідставним є посилання Позивача на норми статей Закону України «Про публічні закупівлі» та Закону України «Про захист економічної конкуренції».

Торги є спеціальною процедурою, за допомогою якої укладається договір. Договір є результатом, а торги - засобом його досягнення. Самі по собі торги не тягнуть відчуження майна. Для цього необхідний договір купівлі-продажу, який, у свою чергу, є самостійним правочином.

Отже, дії, правочини, тощо, які не стосуються правил проведення торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визначення торгів недійсними.

В позовній заяві позивачки не зазначається, яким чином та ким саме порушено її права, а тому правові підстави позову є незрозумілими.

Підставою для визнання торгів недійсними є одночасна наявність двох факторів: порушення норм закону при проведенні торгів і порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Враховуючи викладене, можна дійти висновку, що обраний позивачкою спосіб захисту не відповідає вимогам процесуального законодавства, вирішення цього спору є безперспективним, оскільки не забезпечує ефективне поновлення нібито порушених прав позивачки, а лише робить неможливим виконання рішення (у разі задоволення позовної заяви) через відсутність правового механізму та як наслідок порушення прав добросовісного покупця активу.

Просить суд відмовити в повному обсязі в задоволенні позовних вимог (т. І а.с.127-134).

27 серпня 2019 року від третьої особи Державного реєстратора Управління «Центр надання адміністративних послуг у м. Суми» Сумської міської ради Куць С.М. надійшли пояснення, в яких зазначає, що 24 жовтня 2018 року до відділу державної реєстрації надійшла заява від ТОВ «Рентал Бізнес» про державну реєстрацію права власності на незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83%, що розташований за адресою АДРЕСА_1 . Із заявою про державну реєстрацію прав були подані наступні документи:

- договір іпотеки 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року;

- договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року між ТОВ ФК «Амбер» та ТОВ «Рентал Бізнес», посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Голій Л.І. за реєстровим № 1410 від 21 вересня 2017 року;

- договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року між ІІАТ «Фідобанк» та ТОВ ФК «Амбер», посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Голій Л.І. за реєстровим № 1403 від 21 вересня 2017 року;

- акт приймання-передачі документації до договору про відступлення права вимоги від 21 вересня 2017 року;

- вимога про усунення порушення в порядку ст.35 Закону країни «Про Іпотеку» від 25 вересня 2017 року;

- рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, згідно якого позивачка особисто отримала вимогу 10 липня 2017 року.

- технічний паспорт на об`єкт нерухомості, виготовлений станом на 14 травня 2008 рік,

- звіт про незалежну експертну оцінку незавершеного будівництвом житла будинку готовністю 83%.

Відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» нею було проведено пошуки в Державному реєстрі прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, встановлено відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства та відсутність підстав для відмови у державній реєстрації прав. Тобто документи, необхідні для проведення державної реєстрації права власності на об`єкт нерухомості були надані в повному обсязі та такі, що не суперечать чинному законодавству, зокрема Порядку Державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою КМУ №1127 від 25 грудня 2015 року.

Відповідно до наданих заявником документів та проведених пошуків в Державному реєстрі речових прав, договір про відступлення прав вимоги, який укладений між ТОВ ФК «Амбер» та ТОВ «Рентал Бізнес» є нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Голій Л.І. та зареєстрований в Державному реєстрі речових прав. Виходячи з цього, іпотекодержателем являється саме ТОВ «Рентал Бізнес».

Позивач стверджує, що на даний час зазначений об`єкт нерухомості є готовим до експлуатації, і у 2011 році вона зареєструвала декларацію про готовність об`єкта до експлуатації. Відповідно до ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації. Тобто зазначений будинок повинен бути введений в експлуатацію шляхом проведення державної реєстрації в Державному реєстрі речових прав на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації. Однак, відповідно до проведених пошуків в Державному реєстрі речових прав, будь-які відомості про зареєстрований житловий будинок на підставі Декларації про готовність об`єкта до експлуатації за адресою АДРЕСА_1 в Державному реєстрі речових прав відсутні.

Що стосується надання оцінки предмета іпотеки суб`єктом оціночної діяльності відповідно до ч.3 ст.37 Закону України «Про іпотеку», то такий звіт про оцінку майна був наданий заявником та міститься в матеріалах реєстраційної справи. Виходячи зі звіту про оцінку майна, ринкова вартість предмету оцінки становить 3953628,00 грн., а згідно поданих заявником документів, заборгованість становить 4408099,93 грн. А відповідно до чинного законодавства та договору іпотеки розмір відшкодування визначається у судовому порядку.

Позивач просить суд визнати незаконною державну реєстрацію права власності Рентал на незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83% за адресою: АДРЕСА_1 та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №43727807 від 29 жовтня 2018 року, прийняте державним реєстратором Управління «ЦНАП у м.Суми» Куць С.М., при цьому це зазначає жодної конкретної норми чинного законодавства, яка б визначала, в чому саме полягає незаконність дій державного реєстратора. Тобто дана вимога являється необґрунтованою.

Таким чином, рішення суду про визнання недійсними документів, на підставі якої була проведена державна реєстрація права власності є самостійною підставою для скасування запису про державну реєстрацію права власності на нежитлове приміщення при отриманні державним реєстратором відповідного рішення суду, що набрало законної сили, він зобов`язаний скасувати відповідний запис про державну реєстрацію прав, а в разі відмови скасування такого запису заінтересовані особи не позбавлені права звернутися до суду з відповідними вимогами зобов`язального характеру, зокрема з вимогою про скасування рішення про державну реєстрацію прав.

За таких обставин, вимога позивача про визнання незаконною державної реєстрації права власності та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень заявлена передчасно і є безпідставною та необґрунтованою.

В зв`язку з вище викладеним, просить суд в частині вимог про визнання незаконною державної реєстрації права власності Рентал на незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83% за адресою АДРЕСА_1 та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №43727807 від 29.10.2018 року прийняте державним реєстратором Управління «ЦНАП у м.Суми» Куць С.М. відмовити (т. І а.с.164-166).

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 23 жовтня 2019 року заяву ОСОБА_4 про вжиття заходів забезпечення позову про вжиття заходів забезпечення позову по справі № 591/4409/19 задоволено. Зупинено реалізацію арештованого майна, а саме: земельної ділянки реєстраційний номер/кадастровий номер :04:005:0009 за адресою: АДРЕСА_1 , лот 379123, дата проведення аукціону 07 листопада 2019 року об 09 год.00 хв., дата закінчення торгів 07 листопада 2019 року об 18 год.00 хв., стартова ціна 209274,00 грн. до набрання рішенням по справі № 591/4409/19 законної сили (т. І а.с.193-194).

04 листопада 2019 року на адресу суду надійшла заява представника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про скасування заходів забезпечення, що були застосовані відповідно до ухвали суду від 23.10.2019 року (т.І, а.с.201-204).

Постановою Сумського апеляційного суду від 18 листопада 2019 року ухвалу Зарічного районного суду м. Суми від 23 жовтня 2019 року залишено без змін.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 20 листопада 2019 року в задоволенні заяви представника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 23 жовтня 2019 року у зазначеній справі відмовлено.

04 грудня 2019 року протокольною ухвалою суду підготовче засідання відкладено до 12 лютого 2020 року, о 14 год. 00 хв. у зв`язку з клопотанням позивача та представників відповідачів.

12 лютого 2020 року протокольною ухвалою суду підготовче засідання відкладено до 14 квітня 2020 року, о 14 год. 00 хв. у зв`язку з клопотанням представника відповідача ТОВ «ФК «Амбер».

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 21 лютого 2020 року заяву ОСОБА_4 про забезпечення позову у даній цивільній справі задоволено частково. В порядку забезпечення позову заборонено вчинення реєстраційних дій у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомості за реєстраційним номером 101 - незавершеного будівництвом житлового будинку готовністю 83%, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , до набрання рішенням суду у справі №591/4409/2019, провадження№2/591/449/20 законної сили. В іншій частині заяви ОСОБА_4 відмовлено.

14 квітня 2020 року протокольною ухвалою суду підготовче засідання відкладено до 20 липня 2020 року, 15 год. 00 хв.у зв`язку з клопотанням представників відповідачів ТОВ «Рентал Бізнес» та ТОВ «ФК «Амбер».

28 травня 2020 року від представника ТОВ «Рентал Бізнес» надійшов відзив на позов, в якому зазначає, що 26 червня 2008 року між ВАТ «ЕРНСТЕ БАНК» правонаступником щодо прав та обов`язків якого є ПАТ «ФІДОБАНК» та ОСОБА_4 , укладено кредитний договір №014/9354/4/18848, відповідно до умов якого банком відкрито кредитну лінію в сумі 2500 00 грн., зі строком повернення до 25 грудня 2019 року зі сплатою 21 % річних, на ремонт незавершеної будівництвом житлової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 .

Факт отримання грошових коштів за Договором Позивач не заперечує.

В забезпечення виконання зобов`язань по кредитному договору між ОСОБА_6 та ВАТ «ЕРСТЕ БАНК було укладено договір іпотеки №014/9354/7/18848 від 26 червня 2008 року, відповідно до умов п. 1.2 якого в іпотеку було передано нерухоме майно - незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83%, та земельна ділянка під об`єктом незавершеного будівництва площею 0,0450 га, кадастровий №:04:005:0020, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

п. 1.1 Іпотечного Договору, передбачено право банку у випадку невиконання Іпотекодавцем своїх зобов`язань за кредитним договором, отримати задоволення за рахунок заставленого майна

п. 3.14 Договору іпотеки передбачено право Іпотекодержателя у випадку невиконання Іпотекодавцем зобов`язань за цим Договором або за Кредитним договором звернути стягнення на предмет іпотеки, реалізувати його відповідно до п. 5 цього Договору, та за рахунок виручення від реалізації предмету іпотеки суми переважно перед іншими кредиторами задовільнити свої вимоги.

Відповідно до п.п. 5.2 п. 5 Договору іпотеки Іпотекодержатель набуває права звернути стягнення на предмет іпотеки незалежно від настання строку основного зобов`язання у випадку неповернення або часткового неповернення у встановлений Кредитним договором строк суми кредиту або процентів, комісійної винагороди, сум неустойки.

Відповідно до п.п. 5.4 п. 5 Договору іпотеки звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється за рішенням суду, у безспірному порядку на підставі виконавчого напису нотаріуса, шляхом продажу Іцотекодержателем предмету іпотеки в будь-який спосіб на підставі договору купівлі - продажу у порядку встановленому ст. 38 Закону України «Про іпотеку», а також згідно з договором про задоволення вимог Іпотекодержателя.

п.п. 5.5.1 п. 5 Договору іпотеки передбачено, що відповідно ст. 36 Закону України «Про іпотеку» цей Договір є договором про задоволення вимог Іпотекодержателя за кредитним договором шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. В цьому випадку даний Договір є правовою підставою для реалізації права власності Іпотекодержателя на рухоме і майно, що є предметом іпотеки.

Жодна з перелічених вище умов Договору іпотеки не ставить право Іпотекодержателя на задоволення кредиторських вимог в залежність від проведення будівельних робіт на об`єкті іпотеки або збільшення його вартості, а також від бажання Іпотекодавця внести зміни до Договору іпотеки.

Відмічає, що позовна заява не містить будь-яких доказів звернення позивача до ПАТ «ФІДОБАНК» про оформлення права власності на введене в експлуатацію нерухоме майно або надання можливості реалізації такого майна з метою погашення заборгованості по кредитному договору.

Як вбачається з матеріалів справи, ПАТ «ФІДОБАНК» на підставі та у спосіб визначений договором Іпотеки, здійснив реалізацію права вимоги за кредитом на відкритих торгах (UA- ЕА-2017-08-17-000159-b).

За результатом торгів було укладено договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки №014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року між ПАТ «ФІДОБАНК» та ТОВ ФК «АМБЕР», посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Голій Л.І. за реєстровим № 1003 від 21 вересня 2017 року.

Отже, ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені чч. 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу).

Разом із тим слід зазначити, що оскільки виходячи зі змісту ч.1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Законом України «Про іпотеку» та спеціальними нормативними актами, які регулюють порядок проведення відкритих торгів.

Відкриті торги, правомірність яких оскаржується, проведено згідно Положення щодо організації продажу активів (майна) банків, що ліквідуються, затвердженого рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від24.03.2016№ 388, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 20 квітня 2016 року за №606/28736. Яким саме нормам вказаного вище Положення не відповідала процедура проведення відкритих торгів з позовної заяви встановити неможливо.

Отже, за результатами відкритих торгів право вимоги по кредитному договору, забезпеченого договором іпотеки виникло у ТОВ ФК «АМБЕР», яке в свою чергу відступило таке право TOB «РЕНТАЛ БІЗНЕС» на підставі Договору про відступлення прав вимоги від 21 вересня 2017 року, Договору про відступлення права вимоги за Договором іпотеки від 21 вересня 2017 року посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Голій Л.І. за реєстровим №1410 та Договором про відступлення прав вимоги за договором поруки від 21 вересня 2017 року.

Договір про відступлення права вимоги від 21 вересня 2017 року складено з урахуванням ст. 6, 512-519, 627,632, 656 ЦК України та не містить у собі ознак договору факторингу, що зумовлює відсутність передбачених статтями 203, 215 ЦК України підстав для визнання його недійсним.

Згідно п. 1.1 Договору відступлення права вимоги, метою його укладання є безпосередньо і передача такого права. Право вимоги за договором передано безоплатно, що виключає можливість фінансування однією стороною іншу. Згідно п.п. 2.2 Договору до нового Кредитора не переходить право на нарахування процентів за користування Боржником кредитними коштами та права на здійснення договірного списання коштів з рахунку Боржника. По суті, Договір купівлі-продажу права грошової вимоги припинив свою дію після того, як первісний кредитор передав новому кредитору право вимоги до боржника.

Отже, договір відступлення права вимоги від 21 вересня 2017 року укладений між ТОВ ФК «АМБЕР» та TOB «РЕНТАЛ БІЗНЕС» не є аналогічним договору факторингу та відрізняється від нього за предметом, за формою вчинення, за суб`єктним складом та за метою укладення.

Про набуття права вимоги ТОВ «РЕНТАЛ БІЗНЕС» по договорам кредиту, іпотеки та поруку ОСОБА_4 було повідомлено ТОВ ФК «АМБЕР» листом від 25 вересня 2017 року №0057, Про заміну кредитора у зобов`язанні ОСОБА_4 також було повідомлено і ТОВ «РЕНТАЛ БІЗНЕС» листом від 25 вересня 2017 року.

В зв`язку з невиконанням ОСОБА_4 умов Кредитного договору, ТОВ «РЕНТАЛ БІЗНЕС» 25вересня 2017 року звернулось до Іпотекодавця з вимогою про усунення порушення в порядку ст. 35 Закону України «Про іпотеку» та попередило, що у разі непогашення заборгованості протягом 30 днів з моменту отримання вимоги, Товариство як Іпотекодержатель застосує заходи задоволення вимог кредиторів за рахунок предмета іпотеки, а саме набуття у власність ТОВ «РЕНТАЛ БІЗНЕС» предмету іпотеки.

Враховуючи факт невиконання Іпотекодавцем вказаної вище вимоги, ТОВ «РЕНТАЛ БІЗНЕС» звернулось до Державного реєстратора Управління ЦНАП м. Суми СМР з заявою про державну реєстрацію права власності на незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83%, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Разом із заявою ТОВ «РЕНТАЛ БІЗНЕС» було надано документи передбачені п. 61 Порядку Державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою КМУ №1127 від 25 грудня 2015 року.

Саме з урахуванням зазначених вище обставин, за наявності дотримання ТОВ «РЕНТАЛ БІЗНЕС» норм Порядку Державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державний реєстратор Управління ЦНАП м. Суми СМР здійснив реєстраційні дії, наслідком яких стало оформлення права власності на незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83%, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 і за підприємством.

В зв`язку з викладеним вище просить суд відмовити позивачці у задоволенні її позовних вимог у повному обсязі (т. ІІ а.с.233-236).

16 липня 2020 року від представника позивачки ОСОБА_4 адвоката Кисельова В.М. надійшла відповідь на відзив ТОВ «Рентал Бізнес», в якій заперечує проти доводів цього відповідача (т. ІІ а.с.240-242).

17 липня 2020 від представника ТОВ «Рентал Бізнес» надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_4 про визнання за товариством права власності на земельну ділянку загальною площею 0,0450га, кадастровий номер :04:005:0009, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Позов обґрунтовано тим, що до ТОВ «Рентал Бізнес» перейшло право вимоги за кредитним договором № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року укладеними між ПАТ «Фідобанк» та позичальником ОСОБА_4 , тому ТОВ «Рентал Бізнес» є правонаступником ПАТ «Фідобанк». Новим кредитором на адресу позивача було направлено повідомлення про заміну кредитора в зобов`язанні та письмова вимога погасити заборгованість за кредитним договором № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року на загальну суму 4 408 099, 93 грн. та попередженням, що у разі не погашення даної заборгованості на протязі 30 (тридцяти) днів з моменту отримання цієї вимоги Товариство як Іпотекодержатель застосує заходи задоволення вимог за рахунок предмета іпотеки, а саме набуття у власність ТОВ «Рентал Бізнес» предмета іпотеки.

У встановлений термін ОСОБА_4 вимоги не виконала та заборгованість не погасила, у зв`язку з чим Іпотекодержатель - ТОВ «Рентал Бізнес» в подальшому у встановленому законом та Договором іпотеки порядку звернувся до державного реєстратора та зареєстрував за собою право власності на предмет іпотеки.

ТОВ «Рентал Бізнес» виконало вимоги чинного законодавства та з дотриманням відповідної процедури провело реєстрацію права власності на предмет іпотеки об`єкт незавершеного будівництва за адресою АДРЕСА_1 (номер запису про право власності 28621152 від 24 жовтня 2018 року).

В позовній заяві вдповідачка то заперечує наявність невиконаних зобов`язань перед ТОВ «Рентал Бізнес», то посилається на прийняте та не оскаржене на момент державної реєстрації заочне рішення Сумського районного суду Сумської області у справі №587/2567/16-ц, яким такі вимоги було задоволено. Сам судовий розгляд тривав майже два роки та постійно затягувався ОСОБА_4 . Так ініційована нею судова експертиза не відбулася у зв`язку з неоплатою послуг експерта. Саме ж заочне рішення було скасовано та призначено до перегляду, оскільки ОСОБА_4 не з`явилась в судове засідання у день прийняття рішення. Це і стало однією з обставин прийняття рішення про позасудове задоволення вимог Іпотекодержателя.

Як зазначалось вище, за договором іпотеки у якості забезпечення виконання зобов`язання було передано:

- об`єкт незавершеного будівництва житлового будинку готовністю 83%, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка під об`єктом незавершеного будівництва,, площею 0,0450 га, кадастровий номер :04:005:0020, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 ,

та належить Іпотекодавцю - ОСОБА_4 на праві власності та виступає в якості забезпечення по Кредитному договору, на підставі Договору іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року.

Набуття ТОВ «Рентал Бізнес» прав іпотекодержателя стосовно земельної ділянки підтверджується витягом з ДРРП.

Як стало відомо TOB «Рентал Бізнес», на виконанні у приватного виконавця Мукореза О.Л. перебуває виконавче провадження ВП №52424828 за рішенням №587/114/13-ц від 17 листопада 2014 Сумського районного суду Сумської області про стягнення з ОСОБА_4 на користь ПАТ «Банк «Фінанси та кредит» заборгованості в сумі 6011157,50 грн.

У вказаному виконавчому провадженні здійснювавсь продажу земельної ділянки, про який ТОВ «Рентал Бізнес» обізнано, оскільки являється іпотекодержателем відносно земельної ділянки площею 0,045 га за адресою: АДРЕСА_1 згідно договору іпотеки №3451, посвідченим 26 червня 2008 року, приватним нотаріусом Марченко І.В. права іпотекодержателя за яким перейшли то ТОВ «Рентал Бізнес» згідно договору про відступлення права вимоги за договором іпотеки від 21 вересня 2017 року.

ТОВ «Рентал Бізнес», як іпотекодержатель надало приватному виконавцю Мукорезу О.Л. згоду на продаж предмета іпотеки у виконавчому провадженні №52424828 з примусового виконання виконавчого листа №587/114/13-ц від 17 листопада 2014 року виданий Сумським районним судом Сумської області про стягнення з ОСОБА_4 на користь ПАТ «Банк «Фінанси та кредит» заборгованості.

Як стало відомо TOB «Рентал Бізнес», на виконанні у приватного виконавця Мукореза О.Л. перебуває виконавче провадження ВП №52424828 за рішенням №587/114/13-ц від 17 листопада 2014 року Сумського районного суду Сумської області про стягнення з ОСОБА_6 на користь ПАТ «Банк «Фінанси та кредит» заборгованості в сумі 6 011 157,50 грн.

У вказаному виконавчому провадженні здійснювавсь продажу земельної ділянки, про який ТОВ «Рентал Бізнес» обізнано, оскільки являється іпотекодержателем відносно земельної ділянки площею 0,045 га за адресою: АДРЕСА_1 згідно договору іпотеки №3451, посвідченим 26.06.2008, приватним нотаріусом Марченко І.В. права іпотекодержателя, за яким перейшли до ТОВ «Рентал Бізнес» згідно договору про відступлення права вимоги за договором іпотеки від 21 вересня 2017 року.

ТОВ «Рентал Бізнес», як іпотекодержатель надало приватному виконавцю Мукорезу О.Л. згоду на продаж предмета іпотеки у виконавчому провадженні №52424828 з примусового виконання виконавчого листа №587/114/13-ц від 17 листопада 2014 року, виданий Сумським районним судом Сумської області про стягнення з ОСОБА_6 на користь ПАТ «Банк «Фінанси та кредит» заборгованості.

У виконавчому провадженні виконавцем було встановлено, що земельній ділянці під об`єктом незавершеного будівництва, площею 0,0450 га, за адресою АДРЕСА_1 кадастровий номер не присвоювався.

Як стало відомо ТОВ «Рентал Бізнес» при розгляді скарг на рішення та дії приватного виконавця було встановлено, зокрема:

у справі №587/2286/19 (в ухвалі Сумського районного суду Сумської області від 20 січня 2020 року та постанові Сумського апеляційного суду від 04 березня 2020 року);

у справі №587/1362/19 (в ухвалі Сумського районного суду Сумської області від27вереся2019 року та постанові Сумського апеляційного суду від 09 січня 2020 року) встановлено, що у виконавчому провадженні земельній ділянці площею 0,0450 га за адресою АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_4 на підставі Державного акту серії РЗ №746530 від 30 серпня 2002 року, було присвоєно кадастровий номер :04:005:0009, який і було зазначено у заявці на реалізацію майна боржника від 07 червня 2019 року та земельна ділянка, передана на реалізацію є одним і тим же об`єктом нерухомості і її характеристики (площа, цільове призначення, підстава набуття власності) не змінилися.

Разом з тим у в постанові Сумського апеляційного суду від 18 листопада2019 року по справі 591/4409/19 суд дійшов висновку, що незавершена будівництвом житлова будівля, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 відносно якої виник спір та земельна ділянка кадастровий номер :04:005:0009 площею 0,0450 га, за тією ж адресою, і на якій розташований вищевказаний незавершений будівництвом, житловий будинок, є єдиним неподільним предметом договору іпотеки в силу ст, 6 Закону України «Про іпотеку», яким визначено, що якщо в іпотеку передається земельна ділянка, на якій розташовані будівлі (споруди), які належать іпотекодавцю на праві власності, така і земельна ділянка підлягає передачі в іпотеку разом з будівлями (спорудами), на якій вони розташовані.

Таким чином до ТОВ «Рентал Бізнес» при переході права власності на об`єкт незавершеного будівництва одночасно переходить право власності на земельну ділянку, на якій розташовано цей об`єкт і яка також є невід`ємною частиною предмета іпотеки.

ТОВ «Рентал Бізнес» набуло право на реєстрацію права власності однак не мало можливості зареєструвати право власності на земельну ділянку у зв`язку з відсутністю інформації про земельну ділянку в Державному земельному кадастрі України та відсутності у неї присвоєного кадастрового номера.

На час подання позову земельній ділянці присвоєно кадастровий номер :04:005:0009, що надає право зареєструвати вказану земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав. Однак у зв`язку з наявністю спору у справі №591/4409/19 без визнання права власності ТОВ «РенталБізнес» на вказану земельну ділянку, останнє не має можливості зареєструвати своє право власності.

Посилаючись на вказані обставини, просить суд визнати за ТОВ «Рентал Бізнес» право власності на земельну загальною площею 0,0450 га, кадастровий № :04:005:0009, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; стягнути з ОСОБА_4 на користь ТОВ «Рентал Бізнес» сплачений судовий збір у сумі 3139,11 грн. (т. ІІІ а.с.55-62).

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 20 липня 2020 року замінено у цивільній справі за вказаним позовом відповідача Публічного акціонерного товариства «Фідобанк» в особі Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на відповідача Публічне акціонерне товариство «Фідобанк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Фідобанк» та залучено до участі у справі за вказаним позовом як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб.

20 липня 2020 року протокольною ухвалою суду підготовче засідання відкладено до 20 жовтня 20020 року, 13 год. 30 хв. у зв`язку із заміною відповідача та залученням третьої особи.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 20 липня 2020 року у справі №591/4409/19 відмовлено ТОВ «Рентал Бізнес» у прийнятті до спільного розгляду зустрічного позову до ОСОБА_4 , повернуто зустрічний позов заявнику.

Постановою Сумського апеляційного суду від 26 серпня 2020 року скасовано ухвалу Зарічного районного суду м. Суми від 20 липня 2020 року у справі №591/4409/19, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи справу №591/4323/20 за зустрічним позовом ТОВ «Рентал Бізнес» розподілено головуючому судді Ніколаєнко О.О.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 03 вересня 2020 року відкрито провадження у справі за зустрічною позовною заявою ТОВ «Рентал Бізнес» до ОСОБА_4 про визнання права власності на земельну ділянку. Зустрічну позовну заяву ТОВ «Рентал Бізнес» до ОСОБА_4 про визнання права власності на земельну ділянку об?єднано в одне провадження з первісним позовом, поданим у справі №591/4409/19 за позовом ОСОБА_4 до ПАТ «Фідобанк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Фідобанк», ТОВ «Фінансова компанія «Амбер», ТОВ «Рентал Бізнес» про визнання права власності, визнання недійсними договорів відступлення права вимоги та скасування запису у Державному реєстрі прав власності про перереєстрацію права власності на нерухоме майно (т. ІІІ а.с.111).

18 вересня 2020 року від представника позивачки ОСОБА_4 адвоката Кисельова В.М. надійшов відзив на зустрічну позовну заяву ТОВ «Рентал Бізнес», в якому заперечує проти доводів зустрічних позовних вимог (т. ІІІ а.с. 122-125).

20 жовтня 2020 року у зв`язку з перебуванням головуючого судді Сидоренко А.П. у щорічній відпустці, підготовче засідання відкладено на 25 січня 2021 року на 13 год. 30 хв.

29 вересня 2020 року від представника ТОВ «Рентал Бізнес» надійшла відповідь на відзив, в якій зазначає, що подання ОСОБА_4 позовної заяви про скасування права власності на нерухоме майно і є відповідним фактом невизнання права власності на це майно, а відповідно і на земельну ділянку за ТОВ «Рентал Бізнес» (т. ІІІ а.с.137).

26 жовтня 2020 року від представника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб надійшли письмові пояснення на позовну заяву ОСОБА_4 у вказаній справі, в яких зазначає, що позивачем не вказано та не доведено належними доказами, що під час проведення торгів з реалізації майна(активу) ПАТ Фідобанк» (право вимоги за кредитним договором № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року) відбулось порушення будь-якого з етапів проведення аукціону (торгів), а від так вимога про визнання незаконними результатів відкритих торгів є такою, що не підляже задоволенню. Також посилається на те, що обраний позивачкою спосіб захисту не відповідає вимогам процесуального законодавства. Посилаючись на викладені обставини, просить суд в повному обсязі в задоволені позовних вимог ОСОБА_4 відмовити (т. ІІІ а.с. 142-144, 151-153).

18 січня 2021 року від ОСОБА_4 надійшли заперечення на пояснення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, в яких вона не погоджується з доводами цього учасника справи (т. ІІІ а.с. 178).

25 січня 2021 року протокольною ухвалою суду підготовче засідання відкладено до 27 квітня 2021 року 14 год. 10 хв. за клопотанням представника ТОВ «Рентал Бізнес» - надати можливість скористатися правом на ознайомлення із запереченнями ОСОБА_4 на пояснення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

27 квітня 2021 року від представника ТОВ «Рентал Бізнес» надійшли додаткові пояснення за заперечень по даній справі, в яких зазначає про те, що навіть якщо власником майна і було проведено будь-які дії по реконструкції, капітальному ремонту будівлі та в подальшому не було здійснено реєстрації нового об`єкта нерухомого майна, то і не було створено нової речі (ст. 179 ЦК України).

Таким чином, поки об`єкт нерухомого майна продовжує своє існування, до того часу залишається незмінним його індивідуальний реєстраційний номер. Індивідуальний реєстраційний номер є саме тією індивідуальною ознакою, яка відрізняє один об`єкт нерухомого майна від іншого, в т.ч. новоствореного об`єкта нерухомого майна. Тому, якщо об`єкт нерухомого майна не припинив своє існування, індивідуальний реєстраційний номер цього об`єкта не скасовується та залишається незмінним.

Заявляючи вказану позовну вимогу, вводить суд в оману щодо характеристик майна та його правового статусу. Заявлена позовна вимога не стосується предмету спору та не призводить до поновлення прав та інтересів позивачки, оскільки предметом забезпечення зобов`язання є об`єкт незавершеного будівництва. При вирішенні питання скасування державної реєстрації на об`єкт незавершеного будівництва не може розглядатися питання визнання прав власності на новостворений об`єкт, оскільки це юридично та фактично різні об`єкти цивільного права (т. ІІІ а.с.214-215).

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 27 квітня 2021 року витребувано у Товариства з обмеженою відповідальністю «Рентал Бізнес» докази проведення розрахунків між ТОВ «Рентал Бізнес» та ТОВ «ФК «Амбер» за відступлення права вимоги по кредитному договору № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року та по договору іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року, придбане 31 серпня 2017 року ТОВ «Амбер» на відкритих торгах за 2111200,00 грн.;

Закрито підготовче провадження у даній справі, призначенозазначену справу для розгляду по суті на 14 год. 00 хв. 28 липня 2021 року з викликом сторін у справі.

28 липня 2021 року у зв`язку з клопотанням представника відповідача-позивача ТОВ «Рентал Бізнес» про відкладення, протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 05 листопада 2021 року, 13 год. 00 хв., повторно направлено ухвалу суду від 27 квітня 2021 року для виконання до ТОВ «Рентал Бізнес» щодо витребування документів.

13 жовтня 2021 року від представника ТОВ «Рентал Бізнес» надійшли додаткові пояснення по даній справі (т. ІV, а.с. 49-50).

05 листопада 2021 року у зв`язку з клопотанням представника відповідача ТОВ ФК «Амбер» про відкладення, протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 30 грудня 2021 року, 10 год. 00 хв.

30 грудня 2021 року у зв`язку з закінченням процесуально відведеного часу, протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 12 березня 2022 року 10 год. 00 хв.

Враховуючи, що Верховною Радою України 24 лютого 2022 року на позачерговому засіданні було запроваджено воєнний стан через вторгнення Росії на територію України, беручи до уваги ситуацію, що склалась у м. Суми на день запровадження такого стану, на підставі п.1 рішення зборів суддів Зарічного районного суду м. Суми від 24 лютого 2022 року №5, з метою запобігання загрози життю та здоров`ю учасників судового процесу і працівників суду, з 24 лютого 2022 року дану справу було знято з розгляду до стабілізації ситуації в країні та в м. Суми.

Рішенням зборів суддів від 02 травня 2022 року №11 відновлено здійснення розподілу та розгляд усіх категорій справ, у тому числі цивільних, які перебували в провадженні судді станом на 24 лютого 2022 року.

Справа призначена до розгляду на 06 липня 2022 року 10 год. 00 хв.

06 липня 2022 року протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 26 вересня 2022 року 13 год. 30 хв. за клопотанням представника відповідача-позивача ТОВ «Рентал Бізнес».

26 вересня 2022 року протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 06 грудня 2022 року, 10 год. 00 хв. у зв`язку з неможливістю прийняти участь представником відповідача ОСОБА_7 в судовому засіданні в режимі відеоконференції та за клопотанням представника позивача.

06 грудня 2022 року протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 18 січня 2023 року, 15 год. 00 хв. у зв`язку з неможливістю прийняти участь представника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та публічного акціонерного товариства «Фідобанк» в судовому засіданні в режимі відеоконференції через відсутність електроенергії.

18 січня 2023 року протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 01 березня 2023 року, 10 год. 00хв. у зв`язку з неявкою представника позивачки, представника ТОВ «Амбер».

01 березня 2023 року протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 06 квітня 2023 року, 13 год. 40 хв. у зв`язку із закінченням відведеного процесуального часу.

31 березня 2023 рокувід представника ТОВ «Рентал Бізнес» надійшли додаткові пояснення до заперечень по даній справі (т. ІV а.с. 248-250).

06 квітня 2023 року протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 09 травня 2023 року, 14 год. 30 хв. у зв`язку з поданням виписки по рахунку ТОВ «Рентал Бізнес», але відсутністю доказів направлення іншим учасникам справи та надання часу представнику відповідача-позивача ТОВ «Рентал Бізнес» виконати вимоги ЦПК України щодо направлення копій наданих суду доказів учасникам справи.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 09 травня 2023 року зупинено провадження у справі за вказаними позовними заявами до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 206/4841/20.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 23 січня 2024 року поновлено провадження у справі, справу призначено до судового розгляду на 15 год.30 хв. 20 березня 2024 року.

08 березня 2023 року від представника ТОВ «Рентал Бізнес» надійшли додаткові пояснення до заперечень по даній справі (т.V а.с.59-62).

В зазначеному судовому засіданні представник позивача-відповідача ОСОБА_4 адвокат Кисельов В.М. вимоги первісного позову підтримав у повному обсязі, у задоволенні зустрічного позову просить відмовити.

Представник відповідача-позивача ТОВ «Рентал Бізнес» - адвокат Петрищев О.О. з позовними вимогами ОСОБА_4 не погоджується, вимоги зустрічного позову підтримує у повному обсязі.

Представник відповідача ТОВ «ФК «Амбер» Нагорний В.Б. заперечував проти первісного позову.

Інші учасники справи до суду не з`явилися, про час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином.

Від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Голій Л.І. та Державного реєстратора Управління «Центр надання адміністративних послуг у м. Суми» Куць С.М. надійшли заяви про розгляд справи без їх участі.

Суд, вислухавши думку учасників справи, які з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про необхідність часткового задоволення первісного позову та відмови у задоволенні зустрічного позову, виходячи з наступного.

Норми ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України встановлюють обов`язок кожної сторони довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Під час судового розгляду встановлено, що ОСОБА_4 набула у власність земельну ділянку площею 0,0450 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , з цільовим призначенням - будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 17 серпня 2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Ворошиною Л.В. за реєстровим номером 1708 та копією Державного акту на землю серії РЗ № 746530 від 30 серпня 2002 року (т. І а.с.25, 26).

26 червня 2008 року між позивачкою ОСОБА_4 та ВАТ «Ерсте Банк» був укладений кредитний договір № 014/9354/4/18848, відповідно до умов якого ВАТ «Ерсте Банк» відкрило позивачу не відновлювану кредитну лінію в сумі 2 300 000,00 грн. зі строком користування до 25 грудня 2019 року зі сплатою 21% річних (т. І а.с.49-53).

31 липня 2009 року між позивачкою ОСОБА_4 та ВАТ «Ерсте Банк» укладено Додаткову Угоду до кредитного договору № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року та підписано Додаток №1 до Повідомлення позичальника-фізичної особи про умови надання споживчого кредиту (т. І а.с. 56, 57-58).

В забезпечення виконання зобов`язань по кредитному договору між позивачкою за первісним позовом та ВАТ «Ерсте Банк» був укладений договір іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року, відповідно до умов п.1.2 якого в іпотеку було передано нерухоме майно - незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83%, та земельна ділянка під об`єктом незавершеного будівництва площею 0,0450 га, кадастровий № :04:005:0020, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , що належали позивачу ОСОБА_4 на праві власності.

Згідно п.1.3 Договору іпотеки, визначена сторонами заставна вартість предмету іпотеки була визначена сторонами за цінами станом на червень 2008року в сумі 3 907 770,00 грн. (т. І а.с.60-62).

ОСОБА_4 розробила проектну документацію на забудову земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , яка 13 квітня 2007 року була затверджена начальником Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради, що підтверджується титульною сторінкою Будівельний паспорт на забудову земельної ділянки (т. І а.с.27) та отримала від Інспекції з державного архітектурно-будівельного контролю Дозвіл на виконання будівельних робіт з будівництва індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 , що підтверджується копією Дозволу Інспекції з державного архітектурно-будівельного контролю при Сумській міській раді від 13 квітня 2007 року (т. І а.с. 28).

27 квітня 2009 року ОСОБА_4 отримала Дозвіл на виконання будівельних робіт з будівництва індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 від Інспекції з державного архітектурно-будівельного контролю при Сумській міській раді за № 361/2009 (т. І а.с.29).

З копії реєстраційного посвідчення, виданого Комунальним підприємством «Сумське міське бюро технічної інвентаризації» від 20 травня 2008 року вбачається, що незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83%, який знаходиться в АДРЕСА_1 зареєстрований за ОСОБА_4 на праві особистої власності на підставі Державного акту на право приватної власності на землю від 30 серпня 2002 року, дозволу на виконання будівельних робіт від 13 квітня 2007 року, проектно-кошторисної та технічної документації. Записано до реєстраційної книги №1 за реєстровим № 171 (т. І а.с.30).

У жовтні 2011року будівельні роботи по житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 були закінчені, а об`єкт будівництва було введено в експлуатацію, що підтверджується Декларацією про готовність об`єкта в експлуатацію № СМ 8 від 14 жовтня 2011 року (т. І а.с.32-36).

Судом досліджено копію технічного паспорту на житловий будинок з кафе та магазином за адресою: АДРЕСА_1 (т. І , а.с.37-48).

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 25 лютого 2016 року у справі № 591/8303/14-ц позовну заяву ПАТ «ФІДОБАНК» до ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки залишено без розгляду (т. І а.с.63).

Ухвалою апеляційного суду Сумської області від 28 березня 2016 року ухвалу Зарічного районного суду м. суми від 25 лютого 2016 року у цивільній справі № 591/8303/14-ц за позовом ПАТ «ФІДОБАНК» до ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки залишено без змін (т. І а.с.64-66).

Ухвалою Сумського районного суду Сумської області від 29 грудня 2018 року у справі№ 587/2567/16-ц провадження у справі за позовом ТОВ «Рентал Бізнес» до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором, закрито.

В зазначеній ухвалі судом встановлено, що ТОВ «Рентал Бізнес» подав до суду заяву про відмову від позову та закриття провадження у справі у зв`язку з тим, що вимоги товариства на даний час задоволені шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки (т. І а.с.67).

З копії витягу із сайту щодо оголошення аукціону з продажу прав вимоги за кредитним договором вбачається, що ПАТ «Фідобанк» виставлено на продаж право вимоги за кредитним договором 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року, укладеним з фізичною особою. Забезпечення: незавершений будівництвом житловий будинок та земельна ділянка (0,045 га), АДРЕСА_3 . Учасниками аукціону зазначені ТОВ «Бельга» та ТОВ «Амбер». Переможцем аукціону є ТОВ ФК «Амбер», остаточна пропозиція 2111200 грн.(т. І а.с. 68-69).

Згідно паспорту відкритих торгів (аукціону) з продажу прав вимоги ПУАТ «Фідобанк» Фонд гарантування вкладів фізичних осіб повідомляє про проведення відкритих торгів (аукціону) з продажу зокрема за лотом Q8046b7279 право вимоги за кредитним договором 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 укладеним з фізичною особою. Забезпечення: незавершений будівництвом житловий будинок та земельна ділянка (0,045 га) м. Суми, вул. Петропавлівська, буд (т. І а.с.70-72).

Згідно Протоколу електронних торгів UA-EA-2017-08-17-000159-b від 31 серпня 2017 року переможцем електронних торгів за лотом право вимоги за кредитним договором 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 укладеним з фізичною особою. Забезпечення: незавершений будівництвом житловий будинок та земельна ділянка (0,045 га) м. Суми, вул. Петропавлівська, буд є учасник ТОВ «Фінансова компанія «АМБЕР» (т. І а.с.74-77). Іншим учасником електронних торгів було ТОВ «Бельга».

Згідно інформації про юридичні особи ТОВ «Бельга» та ТОВ «Амбер» їх кінцевим бенефіціарним власником є ОСОБА_5 (т.І, а.с.78-84).

З копії договору про відступлення(купівлі-продажу) прав вимоги від 21 вересня 2017 року вбачається, що ПАТ «Фідобанк» в особі якого діє уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осібна ліквідацію ПУТ Фідобанк» Коваленко О.В. та ТВ «Фінансова компанія «Амбер» уклали договір, відповідно до якого Банк відступає шляхом продажу новому кредитору належні Банку, а Новий кредитор набуває у обсязі та на умовах, визначених цим Договором права вимоги Банку до Позичальника, поручителів, заставодавців, іпотекодавців, зазначених у Додатку №1 до цього Договору, надалі за текстом Боржники.

Згідно витягу з Додатку № 1 до вказаного договору, право вимоги до ТОВ «Амбер» перейшло за кредитним договором № 014/9354/4/18848, боржник ОСОБА_4 , договір поруки № 014/9354/4/18848 /1 ПФО, боржник ОСОБА_8 , Договір іпотеки №014/9354/4/18848, боржник ОСОБА_4 , договір поруки № 014/9354/4/18848 /1 ПФО, боржник ОСОБА_8 (т. І а.с.85-88).

21 вересня 2017 року між ПАТ «Фідобанк» в особі якого діє уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осібна ліквідацію ПУТ Фідобанк» Коваленко О.В. та ТОВ «Фінансова компанія «Амбер» укладено Договір про відступлення права вимоги по кредитному договору на суму 4 408 099,93 грн. (т. І а.с. 89-90).

21 вересня 2017 року між ПАТ «Фідобанк» в особі якого діє уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осібна ліквідацію ПУТ Фідобанк» Коваленко О.В. та ТОВ «Фінансова компанія «Амбер» укладено Договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського МНО Голій Л.І. за р.№ 1410, згідно яких до ТОВ «Фінансова компанія «Амбер» перейшли права вимоги до поручителя та права іпотекодержателя за вищезазначеними договорами (т. І а.с.95-96).

21 вересня 2017 року між ТОВ «Фінансова компанія «Амбер» та ТОВ «Рентал Бізнес» укладено Договір про відступлення нрав вимоги. Згідно витягу з Додатку № 1 до вказаного договору, право вимоги до ТОВ «Рентал Бізнес» перейшло за кредитним договором № 014/9354/4/18848, боржник ОСОБА_4 , договір поруки № 014/9354/4/18848 /1 ПФО, боржник ОСОБА_8 , Договір іпотеки №014/9354/4/18848, боржник ОСОБА_4 , договір поруки № 014/9354/4/18848 /1 ПФО, боржник ОСОБА_8 (т. І а.с.92-94).

З копії витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб вбачається, що основним видом економічної діяльності ТОВ «Рентал Бізнес» є виробництво керамічних плиток і плит (т. І а.с.102).

З копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 29 жовтня 2018 року вбачається, що право власності на незавершений будівництвом житловий будинок готовністю АДРЕСА_4 зареєстровано за ТОВ «Рентал Бізнес». Підстава внесення запису: Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер: 43727807 від 29 жовтня 2018 року 09:16:19, ОСОБА_9 , Центр надання адміністративних послуг у м. Суми, Сумська область. Підстава виникнення права власності: рекомендоване повідомлення про вручення поштового відділення, виплату поштового переказу, серія та номер: 120, виданий 04.10.2017, видавник: ПАТ «Укрпошта»; вимога про усунення порушення в порядку ст. 35 Закону України «Про іпотеку», серія та номер: б/н, виданий 25.09.2017, видавник: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «РЕНТАЛ БІЗНЕС»; Договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки, серія та номер: 1410, виданий 21.09.2017, видавник: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Голій Л.І.; Договір іпотеки, серія та номер: 3451, виданий 26.06.2008, видавник: приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Сумської області Марченко І.В. (т. І а.с.103).

Згідно висновку про вартість майна, замовником якого є ТОВ «Рентал Бізнес», що зроблений ТОВ «Консалтингове агентство «Святозаров та партнери», ринкова вартість на незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83 % за адресою: АДРЕСА_1 складає 3 953 628, 00 грн. без врахування ПДВ. Дата оцінки 22 жовтня 2018 року (т. І а.с.104)

З висновку судової комісійної оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи № 365/366 від 25 червня 2015 року вбачається, що ринкова вартість житлового будинку загальною площею 1628, 3 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та є предметом іпотеки за іпотечним договором № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року, станом на дату складання висновку становить 20245450 гривень.

Ринкова вартість земельної ділянки площею 0,0450 га, кадастровий номер :04:005:0020, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та є предметом іпотеки за іпотечним договором № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року станом на дату складання висновку становить 167 400 гривень (т. ІІ а.с. 170-183).

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. (ст. 4 ЦПК України).

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відтак зазначена норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес.

Таким чином, лише порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Відтак суд повинен установити, чи були порушені (чи існує можливість порушення), не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого - вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Як неодноразово звертав увагу Верховний Суд, відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.

У відповідності до положень ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до п. 9 розділу IV Положення щодо організації продажу активів (майна) банків, що ліквідуються, затвердженого рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 24 березня 2016 року № 388,в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі Положення), Фонд укладає договір з організатором відкритих торгів (аукціону), вимоги до змісту якого встановлені Фондом, згідно з рішенням Фонду про затвердження порядку та умов продажу активу(ів) (майна) ( надалі Положення).

З огляду на це на Фонд гарантування вкладів фізичних осіб покладено обов`язок відчужити майно ( активи), включені до ліквідаційної маси банку. Фонд гарантування вкладів фізичних осіб здійснює організацію відчуження активів і зобов`язань неплатоспроможних банків, в т.ч. шляхом прийняття рішення про затвердження умов продажу активів.

За правовою природою реалізація активів банку на відкритих торгах (аукціоні) є правочином, який полягає в забезпеченні переходу права на активи до покупця - учасника торгів з дотриманням визначеною законодавством процедурою їх проведення. Відповідно, підставою для визнання результатів аукціону недійсними є недодержання Уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Банку або організатором аукціону вимог Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» та Положення про виведення неплатоспроможного банку з ринку під час проведення аукціону.

ВСУ у справі № 6-116цс12 вказав, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі- продажу, а тому така угода може визнаватися недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину. Підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладання, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсним є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

За п. 1 розділу VI Положення на відкритих торгах (аукціоні) можуть продаватися такі види активів (майна) банку, що ліквідується: основні засоби; майно банку у вигляді цілісного майнового комплексу; майно банку, щодо обороту якого встановлено обмеження; дебіторська заборгованість; права вимоги. Інші види активів (майна) можуть продаватися у спосіб, визначений законодавством.

Розділом VII Положення визначений порядок продажу активів (майна) банку на відкритих торгах (аукціоні)

Разом з тим, позивачем не зазначено таких порушень правил проведення торгів з реалізації майна Банку під час процедури ліквідації, щоб зробити висновок, що електронний аукціон є незаконним.

Сама по собі участь в аукціоні учасників, які є засновниками один одного або наявність кінцевим бенефіціарним власником таких учасників однієї особи не є підставою для визнання незаконними результатів відкритих торгів.

Посилання позивачки на порушення вимог п. 7 розділу VII Положення, згідно якого відкриті торги (аукціон) не можуть вважатися такими, що відбулися, у разі відсутності кроку відкритих торгів (аукціону) у розрізі лотів або якщо на участь у відкритих торгах (аукціоні) було зареєстровано лише одного потенційного покупця (учасника) суд не приймає до уваги, оскільки таких обставин судом не встановлено.

Не передбачено вимогами чинного законодавства як підставу недійсності результатів відкритих торгів і обставини непогодження позивачкою розміру заборгованості за кредитним договором.

Крім того, позивачкою обрано неналежний спосіб захисту її прав та інтересів, що є самостійною підставою для відмови у позові.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права чи інтересу залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Інакше кажучи, суд має захистити право чи інтерес у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (див., зокрема, постанови від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23), від 15 вересня 2020 року у справі № 469/1044/17), від 26 січня 2021 року у справі № 522/1528/15-ц (пункт 58), від 16 лютого 2021 року у справі № 910/2861/18 (пункт 98), від 15 червня 2021 року у справі № 922/2416/17 (пункт 9.1), від 22 червня 2021 року у справах № 334/3161/17 (пункт 55) і № 200/606/18 (пункт 73), від 29 червня 2021 року у справі № 916/964/19 (пункт 7.3), від 31 серпня 2021 року у справі № 903/1030/19 (пункт 68), від 26 жовтня 2021 року у справі № 766/20797/18 (пункт 19), від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц (пункт 143), від 14 грудня 2021 року у справі № 643/21744/19 (пункт 61), від 25 січня 2022 року у справі № 143/591/20 (пункт 8.31), від 8 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20 (пункт 21), від 9 лютого 2022 року у справі № 910/6939/20 (пункт 11.87), від 22 лютого 2022 року у справі № 761/36873/18 (пункт 9.21), від 13 липня 2022 року у справі №363/1834/17 (пункт 56), від 28 вересня 2022 року у справі № 483/448/20 (пункт 9.64), від 14 грудня 2022 року у справі №477/2330/18 (пункт 55)).

Обрання позивачем неналежного та неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові (див., зокрема, постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19 (пункт 6.21), від 2 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (пункт 54), від 6 квітня 2021 року у справі № 910/10011/19 (пункт 99), від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (пункт 76), від 2 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19 (пункт 6.56), від 25 січня 2022 року у справі № 143/591/20 (пункт 8.46), від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц (пункт 155)).

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, - державна виконавча служба й організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є їхній переможець. Виходячи з наведеного, сторонами договору, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба й організатор цих торгів, та покупець - переможець торгів (див. постанови від 5 червня 2018 року у справі № 910/856/17 (пункти 40-41), від 7 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (пункт 56)).

Оскільки продаж майна на публічних торгах є правочином, то оскаржити останній можна за певних умов (зокрема, у разі ефективності такого способу захисту для позивача), а не протокол як документ, який засвідчує вчинення цього правочину. Вимоги про визнання недійсними протоколу публічних торгів є неналежним і неефективним способом захисту. Такий самий підхід слід застосовувати і щодо оскарження іншого документа - акта про проведені електронні торги (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від15 вересня 2022 року у справі № 910/12525/20 (пункт 104), від 28 вересня 2022 року у справі №483/448/20 (пункт 9.66)). З огляду на наведене неналежними та неефективними є вимоги позивачки про визнання незаконними результатів відкритих торгів, вказані у Протоколі електронних торгів від 31 серпня 2017 року.

Оскільки заявлені позовні вимоги в частині визнання недійсним Договорів відступлення прав вимоги від 21 вересня 2017 року випливають за твердженням позивачки з обставин порушень електронних торгів, чого під час судового розгляду встановлено не було, позовні вимоги про визнання визнати недійсними Договору про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги від 21 вересня 2017 року із Додатком №1, укладений між ПАТ «Фідобанк» та ТОВ «ФК «АМБЕР», та Договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року та Договору про відступлення прав вимоги від 21 вересня 2017 року, укладений між ТОВ «ФК «АМБЕР» та ТОВ «Рентал Бізнес», та Договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008року, не можуть бути задоволені.

Надаючи оцінку позовним вимогам в часині визнання договору Договору про відступлення прав вимоги від 21 вересня 2017 року, укладений між ТОВ «ФК «АМБЕР» та ТОВ «Рентал Бізнес» суд також враховує висновки, викладені в постанові Великої палати Верховного Суду у справі № 206/4841/20 від 08 листопада 2023 року.

У відповідності до цього висновку згідно з пунктом 1 частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).

Відповідно до статті 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

За частиною першою статті 513 ЦК України правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові.

Відповідно до частини першої статті 517 ЦК України первісний кредитор у зобов`язанні повинен передати новому кредиторові документи, які засвідчують права, що передаються, та інформацію, яка є важливою для їх здійснення.

Таким чином, у ЦК України встановлена можливість замінити кредитора у зобов`язанні шляхом відступлення права вимоги новому кредитору, вчинивши відповідний правочин у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким відступається.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 16 березня 2021 року у справі № 906/1174/18 (провадження № 12-1гс21, пункт 38) навела такі ознаки, що притаманні договору відступлення права вимоги: 1) предметом договору є відступлення права вимоги виконання обов`язку у конкретному зобов`язанні; 2) зобов`язання, у якому відступлене право вимоги, може бути як грошовим, так і не грошовим (передача товарів, робіт, послуг тощо); 3) відступлення права вимоги може бути оплатним, а може бути безоплатним; 4) форма договору відступлення права вимоги має відповідати формі договору, у якому виникло відповідне зобов`язання; 5) наслідком договору відступлення права вимоги є заміна кредитора у зобов`язанні.

Відповідно до статті 1077 ЦК України за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). Клієнт може відступити факторові свою грошову вимогу до боржника з метою забезпечення виконання зобов`язання клієнта перед фактором. Зобов`язання фактора за договором факторингу може передбачати надання клієнтові послуг, пов`язаних із грошовою вимогою, право якої він відступає.

Згідно зі статтею 1078 ЦК України предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке виникне в майбутньому (майбутня вимога). Майбутня вимога вважається переданою фактору з дня виникнення права вимоги до боржника. Якщо передання права грошової вимоги обумовлене певною подією, воно вважається переданим з моменту настання цієї події. У цих випадках додаткове оформлення відступлення права грошової вимоги не вимагається.

Відповідно до статті 1079 ЦК України сторонами у договорі факторингу є фактор і клієнт. Клієнтом у договорі факторингу може бути фізична або юридична особа, яка є суб`єктом підприємницької діяльності. Фактором може бути банк або інша фінансова установа, яка відповідно до закону має право здійснювати факторингові операції.

За змістом частини першої статті 4 Закону України 12 липня 2001 року № 2664-III «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» (далі - Закон № 2664-III) факторинг вважається фінансовою послугою.

У пункті 5 частини першої статті 1 Закону № 2664-III зазначено, що фінансова послуга - це операції з фінансовими активами, що здійснюються в інтересах третіх осіб за власний рахунок чи за рахунок цих осіб, а у випадках, передбачених законодавством, - і за рахунок залучених від інших осіб фінансових активів, з метою отримання прибутку або збереження реальної вартості фінансових активів.

Вимоги до договору про надання фінансових послуг передбачені в статті 6 Закону № 2664-III.

Так, за змістом частини першої статті 6 Закону № 2664-III договір, якщо інше не передбачено законом, повинен містити: 1) назву документа; 2) назву, адресу та реквізити суб`єкта господарювання; 3) відомості про клієнта, який отримує фінансову послугу: прізвище, ім`я, по батькові, адреса проживання - для фізичної особи, найменування та місцезнаходження - для юридичної особи; 5) найменування фінансової операції; 6) розмір фінансового активу, зазначений у грошовому виразі, строки його внесення та умови взаєморозрахунків; 7) строк дії договору; 8) порядок зміни і припинення дії договору; 9) права та обов`язки сторін, відповідальність сторін за невиконання або неналежне виконання умов договору; 9-1) підтвердження, що інформація, зазначена в частині другій статті 12 цього Закону, надана клієнту; 10) інші умови за згодою сторін; 11) підписи сторін.

Крім того, відповідно до пункту 1 розпорядження Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, від 06 лютого 2014 року № 352 «Про віднесення операцій з фінансовими активами до фінансових послуг та внесення змін до розпорядження Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг України від 03 квітня 2009 року № 231» до фінансової послуги факторингу віднесено сукупність таких операцій з фінансовими активами (крім цінних паперів та похідних цінних паперів): фінансування клієнтів-суб`єктів господарювання, які уклали договір, з якого випливає право грошової вимоги; набуття відступленого права грошової вимоги, у тому числі права вимоги, яке виникне в майбутньому, до боржників за договором, на якому базується таке відступлення; отримання плати за користування грошовими коштами, наданими у розпорядження клієнта, у тому числі шляхом дисконтування суми боргу, розподілу відсотків, винагороди, якщо інший спосіб оплати не передбачено договором, на якому базується відступлення.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 11 вересня 2018 року у справі № 909/968/16 (провадження № 12-97гс18, пункт 106) зазначила такі характеристики договору факторингу як правочину: а) йому притаманний специфічний суб`єктний склад (клієнт - фізична чи юридична особа, яка є суб`єктом підприємницької діяльності, фактор - банк або інша фінансова установа, яка відповідно до закону має право здійснювати фінансові, в тому числі факторингові операції, та боржник - набувач послуг чи товарів за первинним договором); б) його предметом може бути лише право грошової вимоги (такої, строк платежу за якою настав, а також майбутньої грошової вимоги); в) метою укладення такого договору є отримання клієнтом фінансування (коштів) за рахунок відступлення права вимоги до боржника; г) за таким договором відступлення права вимоги може відбуватися виключно за плату; д) його ціна визначається розміром винагороди фактора за надання клієнтові відповідної послуги, і цей розмір може встановлюватися у твердій сумі, у формі відсотків від вартості вимоги, що відступається; у вигляд різниці між номінальної вартістю вимоги, зазначеної у договорі, та її ринковою (дійсною) вартістю тощо; е) вимоги до форми такого договору визначені у статті 6 Закону № 2664-III.

Крім того, у постанові від 16 березня 2021 року у справі № 906/1174/18 (провадження № 12-1гс21, пункт 48) Велика Палата Верховного Суду додатково навела ознаки договору факторингу: 1) предметом договору є надання фінансової послуги за плату; 2) зобов`язання, в якому клієнтом відступається право вимоги, може бути тільки грошовим; 3) договір факторингу має передбачати не тільки повернення фінансування фактору, а й оплату клієнтом наданої фактором фінансової послуги; 4) договір факторингу укладається тільки в письмовій формі та має містити визначені Законом про фінансові послуги умови; 5) мета договору полягає у наданні фактором та отриманні клієнтом фінансової послуги.

Як вже зазначалося раніше, відповідно до абзацу 1 частини першої статті 1077 ЦК України договір факторингу передбачає, зокрема те, що фактор передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження клієнта за плату, а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові свою грошову вимогу до третьої особи (боржника).

Звідси за договором факторингу фактором має надаватися фінансова послуга, яка полягає в наданні коштів у позику, в тому числі і на умовах фінансового кредиту (пункт 6 частини першої статті 4 Закону № 2664-III), тобто грошові кошти мають передаватися клієнту у розпорядження, і клієнт має сплатити фактору за відповідну послуги з фінансування (надання позики або кредиту).

При цьому така плата за надану фактором послугу може бути, як зазначила Велика Палата Верховного Суду в постанові від 11 вересня 2018 року у справі № 909/968/16 (провадження № 12-97гс18, пункт 61), встановлена у твердій сумі, у формі відсотків від вартості вимоги, що відступається, у вигляді різниці між номінальною вартістю вимоги, зазначеної в договорі, та її ринковою (дійсною) вартістю.

При цьому сама грошова вимога, передана клієнтом фактору, не може розглядатися як плата за надану фактором фінансову послугу.

Натомість грошова вимога, що передається клієнтом фактору, може відступатися клієнтом фактору у зв`язку з її продажем останньому (частина перша статті 1084 ЦК України) або з метою забезпечення виконання зобов`язання клієнта перед фактором, оскільки за змістом частини другої статті 1084 ЦК України фактор має право у разі невиконання клієнтом зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок заставленої грошової вимоги до боржника.

Таким чином, договір факторингу є змішаним договором, який обов`язково поєднує у собі елементи договору позики або кредитного договору та елементи договору купівлі-продажу грошової вимоги або договору застави грошової вимоги.

Виходячи з цього, правочин який не відповідає ознакам, притаманним договору факторингу, є не договором факторингу, а правочином з відступлення права вимоги (подібний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 вересня 2018 року у справі № 909/968/16 (провадження № 12-97гс18, пункт 106).

При цьому, якщо предметом та метою укладеного договору є відступлення права вимоги, а інші умови договору притаманні як договору відступлення права вимоги, так і договору факторингу, то за відсутності доказів, що підтверджують надання новим кредитором фінансової послуги (надання грошових коштів за плату, тобто позики або кредиту) попередньому кредитору, відсутні і підстави вважати такий правочин договором факторингу, а не договором відступлення права вимоги.

Саме до таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 серпня 2023 року у справі № 910/8115/19 (910/13492/21) (провадження № 12-42гс22).

Велика Палата Верховного Суду вкотре наголошує на сформульованій правовій позиції, що фізична особа у будь-якому статусі не наділена правом надавати фінансові послуги, зокрема за кредитним договором, оскільки такі надаються лише спеціалізованими установами, якими є банки, або інші установи, які мають право на здійснення фінансових операцій та внесені до реєстру фінансових установ. Відступлення права вимоги за кредитним договором на користь фізичної особи суперечить положенням частини третьої статті 512 та статті 1054 Цивільного кодексу України, оскільки для зобов`язань, які виникли на підставі кредитного договору, характерним є спеціальний суб`єкт, а саме кредитор - банк або інша фінансова установа.

Це ж саме стосується переуступки права іпотеки, у тому випадку, коли вона забезпечує виконання кредитних зобов`язань.

У постанові від 16 березня 2021 року у справі № 906/1174/18 (провадження № 12-1гс21) Велика Палата Верховного Суду також висловилась, щодо можливості відступлення права вимоги за кредитним і забезпечувальним договорами не тільки на користь фінансових установ, але й фізичних осіб лише за обставин, коли попередній кредитор (банк) був позбавлений банківської ліцензії та перебуває у процедурі ліквідації.

З встановлених під час судового розгляду обставин вбачається, що оскаржувані договори відступлення права вимоги, не є договорами факторингу, оскільки не містить ознак договорів факторингу чи договору фінансових послуг. Спірні договори не містять умов, які б передбачали передання грошових коштів новим кредитором у розпорядження первісному кредитору за плату, тобто умови договорів не передбачають отримання прибутку, правовідносини сторін за спірними правочинами не є відносинами у сфері факторингу. Правочин є купівлею-продажем прав вимоги та за своєю правовою природою є договором відступлення права вимоги, укладення яких регулюється статтями 512-519 ЦК України і суб`єктний склад на укладення яких не обмежений ні загальними, ні спеціальними нормами цивільного законодавства, тому наявність у відповідача як нового кредитора ліцензії, необхідної для здійснення фінансових послуг факторингу, не вимагається.

За таких обставин відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_4 про визнання недійсними Договору про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги від 21 вересня 2017 року із Додатком №1, укладений між ПАТ «Фідобанк» та ТОВ «ФК «АМБЕР», Договору про відступлення права вимоги за договором іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського МНО Голій Л.І. за р.№ 1403; Договору про відступлення прав вимоги від 21 вересня 2017 року, укладений між ТОВ «ФК «АМБЕР» та ТОВ «Рентал Бізнес», та Договору про відступлення права вимоги за договором іпотеки № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008року, посвідчений приватним нотаріусом Київського МНО Голій Л.І. за р.№ 1410.

Звертаючись до суду з вказаним позовом, ОСОБА_4 просить визнати за нею право власності на введений в експлуатацію житловий будинок з кафе та магазином загальною площею 1628,3 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвічує його право власності.

Позивачкою не доведено наявність спору між сторонами, оскільки відповідачами не заперечується і не порушується питання про спростування питання належності зазначеного майна позивачці.

За таких обставин і в цій частині позовні вимоги ОСОБА_4 задоволенню не підлягають.

Що стосується позовних вимог про визнання незаконною державної реєстрації права власності ТОВ «Рентал Бізнес» на незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83% за адресою: АДРЕСА_1 та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 29 жовтня 2018 року, то суд виходить наступного.

Під час судового розгляду встановлено, що при прийнятті державним реєстратором Управління ЦНАП м. Суми Куць С.М. рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень права власності за ТОВ «Рентал Бізнес» він керувався, зокрема технічним паспортом на об`єкт нерухомості, виготовлений станом на 14 травня 2008 року та звітом про незалежну експертну оцінку незавершеного будівництвом житлового будинку готовністю 83%.

Згідно висновку про вартість майна, замовником якого є ТОВ «Рентал Бізнес», що зроблений ТОВ «Консалтингове агентство «Святозаров та партнери», ринкова вартість на незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 83% за адресою: АДРЕСА_1 складає 3 953 628, 00 грн. без врахування ПДВ. Дата оцінки 22 жовтня 2018 року (т. І а.с.104). Зі змісту цього висновку використані методичні підходи: дохідний та порівняльний підходи.

За частиною першою статті 37 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання.

Відповідно до частини п`ятої статті 37 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб`єктом оціночної діяльності. У разі набуття права власності на предмет іпотеки іпотекодержатель зобов`язаний відшкодувати іпотекодавцю перевищення 90 відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя.

У постанові від 11 серпня 2020 року в справі № 520/8982/18 Верховний Суд погодився із позицією, викладеною у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23 січня 2019 року у справі № 306/1224/16-ц та від 20 березня 2019 року у справі № 306/2053/16-ц, що відсутність оцінки предмету іпотеки на момент переходу права власності свідчить про порушення проведеної державної реєстрації права власності на предмет іпотеки за іпотекодержателем, що є підставою для скасування такої реєстрації.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Статтею 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» встановлено, що методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України.

Відповідно до пунктів 35-38 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1440 від 10 вересня 2003 року, оцінка майна проводиться із застосуванням методичних підходів, методів оцінки, які є складовими частинами методичних підходів або є результатом комбінування кількох методичних підходів, а також оціночних процедур.

Оцінювач застосовує, як правило, кілька методичних підходів, що найбільш повно відповідають визначеним меті оцінки, виду вартості за наявності достовірних інформаційних джерел для її проведення.

З метою обґрунтування остаточного висновку про вартість об`єкта оцінки результати оцінки, отримані із застосуванням різних методичних підходів, зіставляються шляхом аналізу впливу принципів оцінки, які є визначальними для мети, з якою проводиться оцінка, а також інформаційних джерел на достовірність результатів оцінки.

Неможливість або недоцільність застосування певного методичного підходу, пов`язана з повною відсутністю чи недостовірністю необхідних для цього вихідних даних про об`єкт оцінки та іншої інформації, окремо обґрунтовується у звіті про оцінку майна. Національними стандартами можуть передбачатися також інші випадки обмежень щодо застосування певних методичних підходів для визначення ринкової вартості та неринкових видів вартості об`єктів оцінки.

Застереження та обмеження щодо використання результатів оцінки об`єкта оцінки зазначаються у звіті про оцінку майна.

Для проведення оцінки майна застосовуються такі основні методичні підходи: витратний (майновий - для оцінки об`єктів у формі цілісного майнового комплексу та у формі фінансових інтересів); дохідний; порівняльний.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 січня 2019 року у справі № 306/1224/16-ц при розгляді справі у подібних правовідносинах зазначено, що оцінка предмета іпотеки здійснена суб`єктом оціночної діяльності шляхом застосування порівняльного методичного підходу, без виходу на місце і без огляду самого об`єкта будівництва, а тому вона не відповідає дійсній ринковій вартості спірного нерухомого майна.

При здійсненні оцінки спірного майна, здійсненого на підставі висновку про вартість майна, зробленого ТОВ «Консалтингове агентство «Святозаров та партнери» від 22 жовтня 2018 року, не було враховано зміну цього об`єкта,, а саме те, що його було добудовано та він має 100% готовності, а тому проведення оцінки його вартості порівняльним методом не визначає об`єктивну ринкову вартість цього майна. Відомості про здійснення огляду об`єкта будівництво висновок не містить.

З висновку судової комісійної оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи № 365/366 від 25 червня 2015 року вбачається, що ринкова вартість житлового будинку загальною площею 1628, 3 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та є предметом іпотеки за іпотечним договором № 014/9354/4/18848 від 26 червня 2008 року, станом на дату складання висновку становить 20245450 гривень (т. ІІ а.с. 170-183). Зі змісту вказаного висновку експертизи вбачається, що дослідження проведене на підставі натурного обстеження об`єкту за адресою: АДРЕСА_1 .

Суд також враховує висновок, викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 січня 2019 року у справі № 306/1224/16-ц , за яким суди попередніх інстанцій обґрунтовано вказали, що спірний предмет іпотеки повністю добудовано та він має 100% готовності. Оцінка предмета іпотеки на момент набуття права власності за іпотекодержателем та визначення його ринкової вартості - 2 563 480,20 грн, є значно нижчою, ніж на момент укладення договорів іпотеки та наступної іпотеки, коли готовність житлового будинку становила 95,9%. Оцінка предмета іпотеки здійснена суб`єктом оціночної діяльності шляхом застосування порівняльного методичного підходу, без виходу на місце і без огляду самого об`єкта будівництва, а тому вона не відповідає дійсній ринковій вартості спірного нерухомого майна.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, регулюються Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» № 1952-IV (далі Закон № 1952-IV).

Державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (пункт 1 частини першої статті 2 Закону № 1952-IV).

Речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації (частина друга статті 3 Закону № 1952-IV).

У частині третій статті 37 Закону України «Про іпотеку» (у редакції, чинній на момент звернення з позовом) встановлено, що право власності іпотекодержателя на предмет іпотеки виникає з моменту державної реєстрації права власності іпотекодержателя на предмет іпотеки на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя чи відповідного застереження в іпотечному договорі.

Тобто державна реєстрація права власності закріплена законом як елемент позасудової процедури звернення стягнення на предмет іпотеки.

У практиці Великої Палати закріпився принцип реєстраційного підтвердження речових прав на нерухоме майно (такий висновок сформульований у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі № 653/1096/16-ц і в подальшому повторювався у практиці Верховного Суду). Відомості державного реєстру прав на нерухомість презюмуються правильними, доки не доведено протилежне, тобто державна реєстрація права за певною особою не є безспірним підтвердженням наявності в цієї особи права, але створює спростовувану презумпцію права такої особи (постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2019 у справі № 48/340 (пункт 6.30), від 12.03.2019 у справі № 911/3594/17 (пункт 4.17), від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.13) та інші).

Якщо позивач (іпотекодавець) вважає порушеними свої права на предмет іпотеки (внаслідок позасудового звернення стягнення на предмет іпотеки відповідачем), він може, з огляду на фактичні обставини, вимагати відновлення становища, яке існувало до порушення (пункт 4 частини другої статті 16 ЦК України). Цей спосіб захисту застосовується у випадку вчинення однією із сторін правопорушення, в результаті чого порушені права та законні інтереси іншої сторони. При цьому позивач повинен довести, що звернення стягнення на предмет іпотеки здійснено всупереч вимогам закону, тобто з порушенням прав позивача.

Під час судового розгляду встановлено порушення права позивача при зверненні стягнення на предмет іпотеки, оскільки оцінка предмета іпотеки на момент набуття права власності за іпотекодержателем та визначення його ринкової вартості є значно нижчою, ніж на момент укладення договору іпотеки, коли готовність незавершеного будівництвом житлового будинку становила 83%.

Велика Палата Верховного Суду послідовно виснувала щодо ефективних способів захисту при неодноразовому відчуженні майна. Відповідно до її висновків захист порушених прав особи, яка вважає себе власником майна, що було неодноразово відчужене, можливий шляхом пред`явлення віндикаційного позову до останнього набувача цього майна з підстав, передбачених статтями 387 та 388 ЦК України. Для такого витребування оспорювання наступних рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, договорів, інших правочинів щодо спірного майна, не є ефективним способом захисту права власника (пункти 73, 75 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц; пункти 84, 86 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 у справі № 183/1617/16).

Разом із цим судом було встановлено, що спірне нерухоме майно не відчужувалось третім особам. На момент звернення позивача з позовом та розгляду справи судом першої інстанції право власності на спірне нерухоме майно зареєстровано за ТОВ «Рентал Бізнес».

Велика Палата Верховного Суду виснувала, що набуття особою володіння нерухомим майном полягає у внесенні запису про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно за цією особою. Якщо право власності на спірне нерухоме майно зареєстроване за іншою особою, то належному способу захисту права відповідає вимога про витребування від (стягнення з) цієї особи нерухомого майна. Метою такого позову є забезпечення введення власника у володіння майном, якого він був позбавлений. У випадку позбавлення власника володіння нерухомим майном означене введення полягає у внесенні запису про державну реєстрацію за власником права власності на нерухоме майно. Рішення суду про витребування з володіння відповідача нерухомого майна є підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію за позивачем права власності на нерухоме майно; такий запис вноситься у разі, якщо право власності на нерухоме майно зареєстроване саме за відповідачем, а не за іншою особою (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 7 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14-ц (пункти 95, 98, 121, 123), від 7 листопада 2018 року у справі № 488/6211/14-ц (пункт 84), від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (пункти 114-116, 142-144), від 28 листопада 2018 року у справі № 504/2864/13-ц (пункт 67), від 12 лютого 2020 року у справі № П/811/1640/17 (пункт 42), від 19 травня 2020 року у справі № 916/1608/18 (пункт 80), від 30 червня 2020 року у справі № 19/028-10/13 (пункт 10.29), від 16 лютого 2021 року у справі № 910/2861/18 (пункт 100), від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (пункти 63, 74), від 16 вересня 2021 року у справі № 910/2861/18 (пункт 100), від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц (пункт 146), від 14 грудня 2021 року у справі № 344/16879/15-ц,від 6 липня 2022 року у справі № 914/2618/16 (пункт 37), від 14 грудня 2022 року у справі № 477/2330/18 (пункт 57), від 18 січня 2023 року у справі № 488/2807/17 (пункт 94)).

З огляду на вказане, вимоги ОСОБА_4 про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), від 29 жовтня 2018 року, прийняте державним реєстратором Управління «Центр надання адміністративних послуг у м. Суми» Сумської міської ради Куць С.М., згідно якого зареєстровано право власності за ТОВ «Рентал Бізнес» незавершений будівництвом житловий будинок готовністю - 83% за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101 підлягають задоволенню.

Звертаючись до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_4 , ТОВ «Рентал Бізнес», обгрунтовувало свої вимоги тим, що позивачем за зустрічним позовом виконано вимоги чинного законодавства та з дотриманням відповідної процедури проведено реєстрацію права власності на предмет іпотеки об`єкт незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

Посилаючись на вимог ст. 120, 125 ЗК України вказує, що до ТОВ «Рентал Бізнес» при переході права власності на об`єкт незавершеного будівництва одночасно переходить право власності на земельну ділянку на якій розташовані цей об`єкт і яка також є невід`ємною частиною предмета іпотеки, а тому просить визнати за ним право власності на земельну ділянку загальною площею 0,0450 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи те, що під час судового розгляду встановлено обставини, які вказують на неправомірність здійснення державної реєстрації право власності за ТОВ «Рентал Бізнес» незавершеного будівництвом житловий будинок готовністю - 83% за адресою: АДРЕСА_1 , відсутні правові підстави для задоволення зустрічного позову.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з Товариства з обмеженою відповідальністю «Рентал Бізнес» на користь ОСОБА_4 судовий збір в розмірі 768 грн. 40 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 141, 247, 263-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_4 до Публічного акціонерного товариства «Фідобанк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Фідобанк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Амбер», Товариства з обмеженою відповідальністю «Рентал Бізнес», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Голій Людмила Ігорівна, Державний реєстратор Управління «Центр надання адміністративних послуг у м. Суми» Сумської міської ради Куць Світлана Миколаївна, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про визнання права власності, визнання недійсними договорів відступлення права вимоги та скасування запису у Державному реєстрі прав власності про перереєстрацію права власності на нерухоме майно задовольнити частково.

Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 43727807 від 29 жовтня 2018 року, прийняте державним реєстратором Управління «Центр надання адміністративних послуг у м. Суми» Сумської міської ради Куць Світланою Миколаївною, згідно якого зареєстровано право власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Рентал Бізнес» незавершений будівництвом житловий будинок готовністю - 83% за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101.

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_4 відмовити.

В задоволенні зустрічних позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Рентал Бізнес» до ОСОБА_4 про визнання права власності на земельну ділянку відмовити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Рентал Бізнес» на користь ОСОБА_4 судовий збір в розмірі 768 грн. 40 коп.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. В разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивачка: ОСОБА_4 , місце проживання: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: Публічне акціонерне товариство «Фідобанк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Фідобанк», місцезнаходження: м. Київ, вул. Січових Стрільців, 17, ,.

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Амбер», місцезнаходження: м. Київ, вул. Чигоріна, буд. 49, приміщення 82, офіс 10, .

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Рентал Бізнес», місцезнаходження: м. Суми, просп. Курський, буд. 26, .

Третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Голій Людмила Ігорівна, місцезнаходження: м. Київ, вул. Володимирська, буд. 48, оф. 2.

Третя особа: Державний реєстратор Управління «Центр надання адміністративних послуг у м. Суми» Сумської міської ради Куць Світлана Миколаївна, місцезнаходження: м. Суми, вул. Британська, 21.

Третя особа: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, місцезнаходження: м. Київ, вул. Січових Стрільців, 17, .

Повне судове рішення виготовлене 02 квітня 2024 року.

Суддя А.П.Сидоренко