КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/2862/2024
У Х В А Л А

06 березня 2024 року

м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кашперської Т.Ц., вирішуючи питання щодо відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 25 жовтня 2023 року за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінанс Інновація», правонаступником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ріальто» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 25 жовтня 2023 року позовні вимоги задоволено частково. Не погоджуючись із даним рішенням, ОСОБА_1 08 грудня 2023 року засобами поштового зв`язку подав апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду та звернувся з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке було задоволено ухвалою Київського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року та поновлено ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження Солом`янського районного суду м. Києва від 25 жовтня 2023 року.

Разом з тим, апеляційна скарга не була оплачена судовим збором.

ОСОБА_1 в апеляційній скарзі зазначено те, що на підставі п. 15 ч. 3 ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», та, відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» відповідач звільняється від сплати судового збору. До апеляційної скарги додано копію посвідчення учасника бойових дій на ім`я ОСОБА_1 від 10 січня 2019 року, згідно якого пред`явник цього посвідчення має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 вказано, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII».

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Верховного Суду від 23 червня 2022 року по справі № 748/912/20(провадження № 61-13335св21).

За таких обставин, оскільки предмет позову в даній справі не пов`язаний з порушенням прав ОСОБА_1 , як учасника бойових дій, відтак, за подання апеляційної скарги підлягав сплаті судовий збір.

З наведених підстав апеляційну скаргу було залишено без руху ухвалою Київського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року та надано строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху. Зазначено, що судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду в даній справі справляється у розмірі 3 153 грн. (150 % від 2 102 грн.), вказано реквізити для сплати судового збору, роз`яснено, що для усунення недоліків необхідно протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали надати оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору.

18 січня 2024 року до Київського апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору, мотивоване тим, що відповідач отримав поранення при бойових діях, перебуваючи у Збройних силах України та переніс клінічну смерть, в зв`язку з чим було здійснено 26 оперативних втручань, в тому числі по причині зупинки нирок та легенів, на що витратив значну суму грошей, отримує пенсію в сумі 17 029 грн. та не має інших доходів, проте, на підтвердження даних обставин доказів відповідач не долучив.

Вирішуючи клопотання про відстрочення сплати судового збору, апеляційний суд виходив із того, що при поданні позовної заяви підлягало сплаті 2102 грн., отже за подання апеляційної скарги справляється судовий збір в розмірі 3 153 грн.

Відповідно до частин першої та другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги не підлягало до задоволення, виходячи із наступного.

Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати юридичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом із тим, доказів на підтвердження того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, ним надано не було.

Натомість, відомості, повідомлені ОСОБА_1 , про розмір отримуваної ним пенсії 17 029 грн. дають підстави для висновку, що 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік перевищують розмір судового збору 3 153 грн., який підлягав сплаті відповідачем при поданні апеляційної скарги.

За таких обставин правові підстави для відстрочення ОСОБА_1 сплати судового збору за наведених ним причин були відсутні, клопотання про відстрочення сплати судового збору було залишено без задоволення.

В зв`язку з вищевикладеним ухвалою Київського апеляційного суду від 22 січня 2024 року ОСОБА_1 було продовжено строк для усунення недоліків, вказаний в ухвалі Київського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року, та встановлено строк тривалістю десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для виправлення вказаних недоліків.

29 лютого 2024 року від ОСОБА_1 на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява, в якій відповідач повідомляв, що 15 лютого 2024 року отримав копію ухвали Київського апеляційного суду від 22 січня 2024 року, якою йому відмовлено в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Просив звернути увагу, що він приймав участь у бойових діях з 2014 року в зв`язку з агресією рф проти України, приймав участь в бойових діях на Вугледарському напрямку, має офіційний статус учасника бойових дій, ветерана ЗСУ, є особою з інвалідністю 3 групи. В зв`язку з отриманими пораненнями тривалий час лікувався у лікарнях та шпиталях, що підтверджується виписками з медичних закладів, які він додав до апеляційної скарги. В зв`язку з пораненнями переніс клінічну смерть і отримує пенсію в сумі 17000 грн., яка є недостатньою для проживання та придбання ліків. Житлом не забезпечений, орендує квартиру.

Просив звернути увагу на ці важливі обставини і проявити до нього почуття гуманності, як до людини, яка захищала Україну від окупантів з 2014 року. Звертав увагу, що ТОВ «Фінансова компанія «Фінанс Інновація» та «Фінансова компанія «Ріальто» шахрайським способом стягнули з нього кошти, які він не отримував.

Посилався на те, що п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не містить посилань на те, що позов має бути заявлений лише з підстав порушення прав та законних інтересів позивача саме як учасника бойових дій, а також прямо та чітко не зазначає, що справа має стосуватись порушених прав саме позивача, що має статус учасника бойових дій, без уточнення характеру такого прав та підстав його порушення.

Наводив правові висновки, викладені в постановах Верховного Суду від 20 лютого 2019 року в справі № 761/7054/13-ц, від 10 липня 2019 року в справі № 753/6459/16, від 31 липня 2019 року в справі № 345/4389/16-ц, від 08 липня 2018 року в справі № 572/2088/17, в яких Верховним Судом зроблено правові висновки, що п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не містить жодних обмежень для учасників бойових дій щодо предмету судового захисту порушених прав.

На підставі вищевикладеного просив справу призначити до розгляду, звільнивши його від сплати судового збору.

До заяви ОСОБА_1 додано копію довідки до акту огляду МСЕК, довідка про участь особи в здійсненні заходів із забезпечення Національної безпеки і оборони від 03 грудня 2018 року, копію посвідчення ветерана війни та копію посвідчення учасника бойових дій.

Таким чином, відповідачем не надано нових доказів на підтвердження майнового стану, які могли бути оцінені апеляційним судом, а нові надані докази стосуються присвоєння йому інвалідності ІІІ групи в 2021 році (дія довідки МСЕК сплила 19 жовтня 2022 року), участі відповідача в здійсненні заходів із забезпечення Національної безпеки і оборони від 03 грудня 2018 року та наявності у нього статусу учасника бойових дій, що не є доказами, які підтверджують майновий стан.

В постанові Верховного Суду від 18 липня 2022 року в справі № 161/18983/20 зазначено, що реалізація права особи щодо відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру, а також звільнення, не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі.

Таких доказів ОСОБА_1 надано не було, в зв`язку з чим клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню як необґрунтоване.

Посилання відповідача на правові висновки в постановах Верховного Суду від 20 лютого 2019 року в справі № 761/7054/13-ц, від 10 липня 2019 року в справі № 753/6459/16, від 31 липня 2019 року в справі № 345/4389/16-ц, від 08 липня 2018 року в справі № 572/2088/17 не можуть бути враховані при вирішенні питання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, в зв`язку зі зміною правової позиції Верховним Судом з цього приводу.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № № 14-730цс19) зроблено висновок, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII».

У постанові Верховного Суду від 19 березня 2020 року в справі № 372/2348/17 досліджувалося питання щодо розповсюдження вимог п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» на відповідача у справі за позовом про стягнення з нього заборгованості за кредитним договором, і викладено правовий висновок, згідно якого, оскільки предметом спору є стягнення заборгованості за кредитним договором, кредитні кошти надавались відповідачу на поточні потреби, що не стосується соціальних прав і гарантій відповідача, як учасника бойових дій, апеляційний суд правильно стягнув з нього судовий збір.

Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, або з ініціативи суду.

За таких обставин, зазначений в ухвалі Київського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року строк для усунення недоліків апеляційної скарги необхідно продовжити, надавши строк для усунення недоліків до десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги залишити без задоволення.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, вказаний в ухвалі Київського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року, для виконання вимог зазначеної ухвали, до десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала апеляційного суду може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя: Кашперська Т.Ц.