Справа № 383/281/24
Номер провадження 2-з/383/9/24
УХВАЛА

12 березня 2024 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області у складі головуючої судді Замши О.В.,

за участю секретаря судового засідання Кулі В.О.,

розглянувши в м. Бобринець Кіровоградської області, в залі судових засідань Бобринецького районного суду Кіровоградської області заяву представника позивача - адвоката Бойко Яни Романівни про забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики.

11 березня 2024 року від представника позивача адвоката Бойко Я.Р. до суду надійшла заява про забезпечення позову шляхом: накладення арешту на земельну ділянку площею 0,2 га з кадастровим номером :50:042:0025, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 008 та житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна: 08, що належить на праві власності ОСОБА_2 .

В обґрунтування заяви посилається на те, що відповідач має у власності земельну ділянку площею 0,2 га з кадастровим номером :50:042:0025, та житловий будинок, реєстраційний номер нерухомого майна: 08, предметом позову є грошові кошти в сумі 287 000 доларів США., тобто, забезпечення позову шляхом накладення арешту є співмірним заходом забезпечення позову із заявленими позовними вимогами, оскільки між сторонами дійсно виник спір щодо стягнення коштів за договором позики.

Тому з огляду на зазначені обставини звернувся до суду з вказаною заявою.

Дослідивши заяву про забезпечення позову, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до змісту пунктів 2, 3, 10 частини 1 статті 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, забороною вчиняти певні дії, забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору, іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечується заходами, зазначеними у пунктах 1-9 ч.1 ст. 150 ЦПК України. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Згідно ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

При задоволенні заяви про забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п.43 Рішення по справі «Шмалько проти України» «право на суд», одним із аспектів якого є право на доступ, тобто право подавати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

Отже, при вирішенні питання щодо наявності або відсутності підстав для застосування заходів забезпечення позову судом, серед іншого, підлягають встановленню: наявність або відсутність спору, наявність або відсутність реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогам, співмірність заявлених позовних вимог до майна, яким заявник просив забезпечити позов.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Проаналізувавши доводи та обґрунтування, викладені в заяві про забезпечення позову, суд приходить до висновку про те, що між сторонами дійсно існує спір з приводу заборгованості за договором позики, у зв`язку з чим, враховуючи предмет позову, є підстави для вжиття заходів забезпечення позову у вигляді заборони на відчуження об`єкта нерухомого майна, тобто задоволення заяви частково, оскільки вказаний захід забезпечення позову є співмірним із заявленими позовними вимогами.

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на вказане майно, позивачем не враховано, що арешт передбачає не лише заборону реалізації (відчуження) майна, а й заборону користування майном, що на думку суду є невідповідним заходом, тому у даній вимозі слід відмовити.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що невжиття заходів забезпечення позову, а саме в частині заборони відповідачу ОСОБА_2 вчиняти із земельною ділянкою, кадастровий номер :50:042:0025 площею 0,2 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 008 та житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна: 08, дії, спрямовані на відчуження об`єкта нерухомого майна, в достатній мірі обґрунтована необхідністю забезпечення позову, підстави та вид забезпечення позову є співмірними та взаємопов`язаними з пред`явленими вимогами, існує реальна загроза того, що невжиття таких заходів може утруднити чи унеможливити виконання можливого рішення суду про задоволення позову та відповідає вимогам закону та забезпечує баланс між інтересами сторін, не позбавляє ОСОБА_2 права володіти належним йому майно. В іншій частині заяви слід відмовити в зв`язку з необґрунтованістю даної вимоги.

Керуючись ст.ст. 151, 152, 153, 258-260, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_3 про забезпечення позову задовольнити.

Заборонити відчуження об`єктів нерухомого майна, які на праві власні належать ОСОБА_2 , а саме: земельна ділянка площею 0,2 га з кадастровим номером :50:042:0025, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 008 та житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна: 08.

Дана ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження (ч.1 ст. 157 ЦПК України).

Копію ухвали для виконання направити позивачу ОСОБА_1 , відповідачу ОСОБА_2 та до Бобринецького ВДВС у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеси).

Про виконання ухвали негайно повідомити суд.

Дана ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Олена ЗАМША