КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач- Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/5943/2024
У Х В А Л А

м. Київ Справа № 754/5758/22

01 квітня 2024 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Борисової О.В.

- Левенця Б.Б.

при секретарі - Уляницькій М.В.

розглянувши заяву Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури, яка подана представником Андріївом Святославом Ярославовичем, про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду в складі: судді-доповідача Ратнікової В.М., суддів Левенця Б.Б., Борисової О.В. від участі у розгляді цивільної справи №754/5758/22 за позовом ОСОБА_1 до Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури про зобов`язання прийняти на вакантну посаду,-

в с т а н о в и в:

У липні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суд з позовом до Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури, в якому просила зобовʹязати ректора Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури Цугорка С.П. прийняти її на посаду провідного інженера з охорони праці.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури про зобов'язання прийняти на вакантну посаду залишено без задоволення.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, 30 вересня 2023 року позивач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила рішення Деснянського районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 жовтня 2023 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури про зобов`язання прийняти на вакантну посаду повернуто до Деснянського районного суду міста Києва для усунення недоліків. Після усунення недоліків справа надійшла до суду апеляційної інстанції 14 листопада 2023 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 листопада 2023 року апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року залишено без руху.

Ухвалою Київського апеляційного суду в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача Ратнікової В.М., суддів Левенця Б.Б., Борисової О.В. від 09 лютого 2024 року поновлено ОСОБА_1 процесуальний строку на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року у справі №754/5758/22 та відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року, ухвалене під головуванням судді Таран Н.Г., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури про зобов`язання прийняти на вакантну посаду.

Ухвалою Київського апеляційного суду в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача Ратнікової В.М., суддів Левенця Б.Б., Борисової О.В. від 09 лютого 2024 року справу за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року призначено до розгляду на 01 квітня 2024 року.

22 березня 2024 року до суду надійшла заява Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури, яка подана представником Андріївом Святославом Ярославовичем, про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду в складі: судді-доповідача Ратнікової В.М., суддів Левенця Б.Б., Борисової О.В. від участі у розгляді цивільної справи №754/5758/22 за позовом ОСОБА_1 до Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури про зобов`язання прийняти на вакантну посаду.

В обґрунтування заяви про відвід заявник посилається на те, що суддею-доповідачем Київського апеляційного суду Ратніковою В.М. не взято до уваги, що позивачем апеляційна скарга на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року була подана з пропуском, визначеного ст. 354 ЦПК України, строку на апеляційне оскарження та поза межами тридцяти днів з моменту отримання копії оскаржуваного рішення суду апелянтом.

В матеріалах справи (а.с. 169) міститься довідка про доставку електронного листа, згідно з якої повне рішення від 31.07.2024 у справі №754/5758/22 надіслано позивачу на його електронну адресу 14.08.2023 10:22:15 та доставлено до електронної скриньки 14.08.2023 10:27:15.

Також, у матеріалах справи міститься довідка в якій зазначається, що у зв'язку з кредиторською заборгованістю за поштові марки та до погашення даної заборгованості Укрпошті закупівля марок Територіальним Управлінням Державної судової адміністрації України в місті Києві припинена. У зв'язку з відсутністю поштових марок та можливості направлення судової кореспонденції засобами поштового зв'язку, кореспонденція суду по справам повертається без направлення адресату (а.с. 25).

Позивач ОСОБА_1 для підтвердження дати отримання копії рішення суду надає заяву від 30.08.2023 (а.с. 191).

Перебіг строку в тридцять днів з моменту отримання копії оскаржуваного рішення суду апелянтом розпочинається 31.08.2023 та спливає 29.09.2023 (п'ятниця). Апеляційна скарга датована 30.09.2023 та подана позивачем до суду 04.10.2023 (а.с. 172). У матеріалах справи з апеляційною скаргою не міститься конверт чи поштове відправлення, що свідчить про подання апеляційної скарги безпосередньо до суду.

Отже, на думку сторони відповідача, суддею-доповідачем Київського апеляційного суду Ратніковою В.М. всупереч вимогам ст. 358 ЦПК України було відкрито апеляційне провадження у справі №754/5758/22, що вказує на упередженість судді та особисту зацікавленість у результатах розгляду справи №754/5758/22.

Крім того, на усунення недоліків апеляційної скарги, ОСОБА_1 23.01.2024 було подано заяву-клопотання в електронному вигляді на електронну адресу суду (а.с 198) не підписану її електронним цифровим підписом. Отже, заявниця подала заяву-клопотання в неналежний та неправомірний спосіб, порушуючи також вимоги ч. 2 ст. 183 ЦПК України.

Отже, на думку сторони відповідача, суддею-доповідачем Київського апеляційного суду Ратніковою В.М. всупереч вимогам ст. 100 ЦПК України та ч. 4 ст. 183 ЦПК України, було розглянуто заяву-клопотання від 23.01.2024 і залучено додаткові електронні докази (докази сплати судового збору) до матеріалів справи №754/5758/22, які подано позивачем в електронному вигляді, не підписані електронним цифровим підписом, що викликає сумнів в неупередженості та об'єктивності головуючого судді у справі №754/5758/22.

Згідно довідки управління кадрового забезпечення суддя-доповідач (головуючий суддя) Ратнікова В.М. та суддя Левенець Б.Б., який входить до складу колегії, перебувають у відпустці з 25 березня 2024 року по 29 березня 2024 року.

У судовому засіданні в суді апеляційної інстанції представники відповідача Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури - Андріїв С.Я., Яворський В.І. підтримали доводи заяви про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду в складі: судді-доповідача Ратнікової В.М., суддів Левенця Б.Б., Борисової О.В. від участі у розгляді цивільної справи №754/5758/22.

Позивач ОСОБА_1 вказувала, що підстави для задоволення заяви відповідача про відвід колегії суддів від участі у розгляді цивільної справи №754/5758/22 відсутні.

Вивчивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу колегії суддів Київського апеляційного суду в складі: судді-доповідача Ратнікової В.М., суддів Левенця Б.Б., Борисової О.В., від участі у розгляді цивільної справи №754/5758/22, виходячи з наступного.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.

Зокрема, згідно з частиною 1 статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 статті 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до частини 2 статті 36 ЦПК України суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 37 ЦПК України, суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Згідно п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, безсторонність має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

З матеріалів справи вбачається, що в судовому засіданні 31 липня 2023 року проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури про зобов`язання прийняти на вакантну посаду.

Повний текст судового рішення складено судом першої інстанції 14 серпня 2023 року, надіслано судом до Єдиного державного реєстру судових рішень 14 серпня 2023 року, та оприлюднено в реєстрі 15 серпня 2023 року.

Відповідно до заяви позивача про намір оскарження судового рішення та розписки, що містяться в матеріалах справи, копію повного судового рішення від 31 липня 2023 року позивач ОСОБА_1 отримала 30 серпня 2023 року (а.с. 170, 191).

Докази отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи (позивача ОСОБА_1), як це визначено пунктом 2 частини 6 статті 272 ЦПК України, в матеріалах справи відсутні.

Апеляційна скарга на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року здана позивачем ОСОБА_1 на пошту 30 вересня 2023 року, що підтверджується копією поштового конверта (а.с. 237).

У поданій апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 просила суд апеляційної інстанції поновити строк на апеляційне оскарження рішення Деснянським районним судом міста Києва від 31 липня 2023 року.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (частина перша статті 127 ЦПК України).

Відповідно до вимог частини 2 статті 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема, на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу - частина 3 статті 354 ЦПК України.

У статті 127, частині 3 статті 354 ЦПК України не визначено конкретного переліку причин, що відносяться до поважних і можуть бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку. Однак, суд апеляційної інстанції, керуючись верховенством права та основними засадами судочинства, повинен надати оцінку наведеним особою, яка подає апеляційну скаргу, обставинам на предмет поважності причин пропуску строку, встановити, чи є такий строк значним, та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з урахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

Поважними причинами визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, вирішення питання про поновлення процесуального строку належить до дискреційних повноважень суду і у кожній конкретній справі суд має перевіряти, чи є обставини, на які посилається заявник, такими, що свідчать про наявність поважних причин для поновлення строку.

Апеляційний суд визнав за необхідне поновити позивачу ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду міста Києва від 31 липня 2023 року, оскільки обставини, на які посилається позивач, не спростовуються матеріалами справи та підтверджуються відомостями Єдиного державного реєстру судових рішень, а отже строк пропущено з поважних причин.

Викладена в заяві-клопотанні позивача від 23 січня 2024 року, яка була подана на офіційну електронну пошту Київського апеляційного суду, інформація про сплату позивачем ОСОБА_1 судового збору за подання апеляційної скарги, перевірена судом апеляційної інстанції на предмет зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України перед відкриттям апеляційного провадження, що узгоджується з частиною 2 статті 9 Закону України «Про судовий збір».

З огляду на викладене та, виходячи із підстав заявленого відводу, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що заява відповідача у справі Національної академії образотворчого мистецтва і архітектурипро відвід колегії суддів від участі у розгляді цивільної справи №754/5758/22 є необґрунтованою, оскільки не містить в собі підстав для відводу, передбачених ст. 36-37 ЦПК України, які б перешкоджали приймати участь у розгляді даної справи чи свідчили б про упередженість колегії суддів Київського апеляційного суду в складі: судді-доповідача Ратнікової В.М., суддів Левенця Б.Б., Борисової О.В., оскільки незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Підстав для встановлення будь-якої прямої чи побічної зацікавленості колегії суддів Київського апеляційного суду в складі: судді-доповідача Ратнікової В.М., суддів Левенця Б.Б., Борисової О.В. в результаті справи, або інших обставин, що викликають сумнів в їх неупередженості або об'єктивності під час розгляду даної цивільної справи не встановлено.

Частиною 3 статті 40 ЦПК України визначено, що якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Керуючись ст.ст.36-40 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Цивільну справу разом із заявою Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури, яка подана представником Андріївом Святославом Ярославовичем, про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду в складі: судді-доповідача Ратнікової В.М., суддів Левенця Б.Б., Борисової О.В. від участі у розгляді цивільної справи №754/5758/22 за позовом ОСОБА_1 до Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури про зобов`язання прийняти на вакантну посаду передати на автоматизований розподіл для визначення судді у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України, який не входить до складу суду, що розглядає справу, для вирішення заявленого відводу.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Судді: