Провадження №2-ві/369/19/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.04.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченко А.В., за участі секретаря судового засідання Безкоровайної М.Л. розглянувши у письмовому провадженні заяву представника відповідача 2 ОСОБА_1 - адвоката Костинчука Павла Михайловича про відвід головуючого судді Пінкевич Н.С. від участі у розгляді цивільної справи № 369/16080/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 третя особа Громадська організація «Садівницьке товариство «Вишневе» про усунення перешкод у користуванні та володінні шляхом вчинення певних дій, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває цивільна справа № 369/16080/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 третя особа Громадська організація «Садівницьке товариство «Вишневе» про усунення перешкод у користуванні та володінні шляхом вчинення певних дій.

12.03.2024 року на адресу суду надійшов відвід від представника ОСОБА_1 - адвоката Костинчук Павла Михайловича. Свою заяву мотивував тим, що 28.11.2023 року ОСОБА_1 подала до суду клопотання, в якому попросила суд зобов`язати позивача направити їй поштою додатки до позовної заяви у читабельному вигляді, виготовлені нормальним, а не мікроскопічним шрифтом, з розміщенням однієї сторінки копії документу на одній сторінці додатків до позовної заяви, а також продовжити строк на подання її відзиву на позовну заяву не менш, як на 15 днів від дня отримання від позивача додатків до позовної заяви, виготовлених у читабельному вигляді. Вказав, що можливо, позивачем додатки до його позову у такий спосіб було виготовлено спеціально для того, щоб унеможливити ознайомлення відповідача 2 з такими додатками до позовної заяви і в такий спосіб завадити відповідачу підготувати свій відзив на позовну заяву. Направлення судом відповідачу 2 позовної заяви з додатками у такому вигляді, не постановлення ухвали про усунення недоліків позовної заяви може свідчити про позбавлення судом відповідача 2 доступу до правосуддя.

Вищевказане клопотання було розглянуту в судовому засіданні 07.03.2024 року проте було задоволено лише частково. Суддя Пінкевич Н.С. протокольною ухвалою продовжила відповідачу 2 строк для подання її відзиву на позовну заяву до 29.03.2024 року, проте відмовилася зобов`язувати позивача направляти відповідачу 2 додатки до позовної заяви в читабельному вигляді. Також вказав, що судом було задоволено клопотання позивача про витребування доказів, яке було подано з пропущенням строків на подання такого клопотання, яке було задоволено судом. Враховуючи викладені обставини просив суд відвести суддю Пінкевич Н.С.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22.03.2024 року визнано заявлений відвід судді Пінкевич Н.С. необґрунтованим та передано заяву про відвід судді для розгляду іншому судді, визначеному в порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.03.2024 року заява представника відповідача 2 ОСОБА_1 - адвоката Костинчука Павла Михайловича про відвід головуючої судді Пінкевич Н.С. від участі у розгляді цивільної справи № 369/16080/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 третя особа Громадська організація «Садівницьке товариство «Вишневе» про усунення перешкод у користуванні та володінні шляхом вчинення певних дій передана в провадження судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченка А.В.

Згідно з ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Вивчивши заяву про відвід судді, суд дійшов висновку, що заява про відвід судді не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Важливу роль у розробці критеріїв неупередженості (тобто безсторонності), як складової права на справедливий судовий розгляд відіграє практика Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ), у контексті якої повинна формуватися національна судова практика.

Стаття 6 ЄСПЛ відноситься до сфери цивільного судочинства. При цьому ключовими її положеннями є право кожного при визначенні його цивільних прав та обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним та безстороннім судом, створеним на підставі закону. Виходячи з наявної практики ЄСПЛ, можна констатувати, що він в цілому визначив концептуальні підходи до тлумачення ст. 6 ЄКПЛ, представивши не лише змістовні характеристики неупередженості, але й її суб`єктивні та об`єктивні компоненти.

Так, у справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві» повинні апріорно викликати в учасників цивільного процесу.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновкупро безпідставність та необґрунтованість заяви представника відповідача 2 ОСОБА_1 - адвоката Костинчука Павла Михайловича про відвід головуючої судді Пінкевич Н.С. від участі у розгляді цивільної справи № 369/16080/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 третя особа Громадська організація «Садівницьке товариство «Вишневе» про усунення перешкод у користуванні та володінні шляхом вчинення певних дій.

Крім того, суд зауважує, що незгода з процесуальним рішенням судді не може бути підставою для відводу головуючого від розгляду справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 33, 36, 39, 40, 182, 260, 261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача 2 ОСОБА_1 - адвоката Костинчука Павла Михайловича про відвід головуючого судді Пінкевич Н.С. від участі у розгляді цивільної справи № 369/16080/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 третя особа Громадська організація «Садівницьке товариство «Вишневе» про усунення перешкод у користуванні та володінні шляхом вчинення певних дій - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Янченко