Справа № 361/8089/23
Провадження № 2/361/1489/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2024 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді: Писанець Н.В.

при секретарі: Перканюк І.П.

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Броварського міськрайонного суду Київської області з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що 22 лютого 2022 року між сторонами було зареєстровано шлюб Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що було зроблено актовий запис № 228.

У шлюбі у сторін народилася донька: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач зазначає, що подружнє життя у сторін не склалося, втрачено почуття любові та поваги один до одного, відсутність спільних інтересів, спільне господарство ними не ведеться, шлюбно-сімейних відносин не підтримують та подальше спільне життя між сторонами і збереження шлюбу не можливе та суперечить їх інтересам.

Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 02 жовтня 2023 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 25.10.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

25.10.2023 року відповідачем подано клопотання про надання строку 6 місяців для примирення із відповідачем.

Ухвалою суду від 28.11.2023 року надано сторонам строк три місяці для примирення, провадження у справі було зупинено, а після відновлення провадження, судове засідання призначено на 28.02.2024 року о 14 год.00 хв.

27 лютого 2024 року від представника відповідача надійшла заява про те, що примирення між сторонами не відбулося, тому ОСОБА_2 не заперечує проти розірвання шлюбу, судове засідання просила проводити за відсутності відповідача та представника. Після розірвання шлюбу просила залишити відповідачці прізвище « ОСОБА_4 ».

28.02.2024 року від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за відсутності сторони позивача, позов підтримала в повному обсязі.

Ухвалою суду від 28.02.2023 року поновлено провадження.

В судове засідання призначене на 28.02.2024 року сторони не з`явились.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши та дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 22 лютого 2022 року зареєстрованому Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що було зроблено актовий запис № 228.

У шлюбі у сторін народилася донька: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В силу статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

За правилом ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Виниклі між сторонами правовідносини регулюються статтею 112 Сімейного Кодексу України, відповідно якої, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як зазначає позивач сторони спільне господарство не ведуть. Причиною розпаду родини та припинення відносин стали ті обставини, що почуття взаєморозуміння та любові втрачено, шлюбні стосунки сторони не підтримують, почуття взаємоповаги у шлюбі відсутнє. Позивач вважає, що спільне життя та збереження шлюбу неможливе.

Як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року за № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Суд задовольняє позовні вимоги про розірвання шлюбу, оскільки побудова сімейних відносин повинна здійснюватись на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки (ст.1 СК України) та не може будуватися на примушені сторони до навіть формального знаходження в зареєстрованому шлюбі.

За таких обставин, суд вважає, що сім`я між сторонами розпалась остаточно і не може бути відновлена. Подальше сумісне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе, тому позов про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 51 Конституції України, ст.ст. 24, 110-112 СК України, ст.ст. 263 265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 22 лютого 2022 року Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 228 - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити прізвище відповідачу « ОСОБА_4 ».

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Н.В. Писанець