Справа № 128/526/24
УХВАЛА

11 березня 2024 р. м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Бондаренко О.І., отримавши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки земельної ділянки в натурі,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького районного суду Вінницької області надійшла вищевказана позовна заява.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, судом встановлено, що позовну заяву подано з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а тому дана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем судовий збір за подання даної позовної заяви не сплачено. Одночасно з позовною заявою позивачем подано клопотання про звільнення його від сплати судового збору за даним позовом, яке мотивовано тим, що на даний час позивач інших доходів немає, що підтверджується доданими ним довідками.

Вивчивши клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за даним позовом, суд дійшов до такого висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Позивач має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, відповідно повинен забезпечити неухильне виконання покладених на нього нормами ЦПК України процесуальних обов`язків.

Згідно з п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, обґрунтування та доведення обставин, які свідчать про труднощі в здійсненні оплати судового збору, відповідно до статей 12, 81 ЦПК України, покладається на позивача. Однак позивачем не надано достатніх доказів щодо його дійсного майнового стану та доказів щодо доцільності та необхідності звільнення його від сплати судового збору. Надані позивачем відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утримання податків станом на 24.07.2023 про відсутність у позивача доходів за період з 1 кварталу 2021 року по 3 квартал 2022 року не є достатніми доказами дійсного майнового стану позивача, жодних доказів щодо дійсного майнового стану позивача, а саме щодо наявності/відсутності у його власності нерухомого чи іншого цінного майна, з якого можливо отримання доходу, наявності/відсутності депозитних рахунків в банківських установах, ним також не надано, а тому суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Положеннями ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору встановлена у розмірі 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 211,20 грн. та підлягає до сплати за кожну вимогу немайнового характеру.

Виходячи із заявлених позовних вимог, за подання даної позовної заяви підлягає до сплати судовий збір по 1 211,20 грн за кожну з 3 (трьох) заявлених позовних вимог немайнового/майнового характеру.

Орієнтовна ціна позову, вказана позивачем, в 113 тисяч гривень, однак не надано доказів на підтвердження вартості спірної земельної ділянки (експертної оцінки).

За наведених обставин, позивач має зазначити дійсну вартість майна на момент звернення до суду з заявленим позовом, надати докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку, що позовна заява є такою, що подана без додержання вимог, встановлених частиною 4 ст. 177 ЦПК України.

Крім того, згідно ч.ч. 1, 2, 5 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Копії позовної заяви з копіями всіх документів, що додаються до неї згідно зазначеного переліку, для відповідача також не долучено.

Відповідно до ч. 2 та ч. 4 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Оглядом матеріалів позовної заяви було встановлено, що позивачем ОСОБА_1 не подано копії всіх доказів доданих до позову відповідно до кількості сторін по справі, визначених позивачем.

Разом з тим, стороною позивача суду надані додатки, що не засвідчені належним чином згідно переліку.

Згідно ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Надана суду позовна заява не скріплена підписом в кінці тексту позовної заяви, а містить лише підпис на першому аркуші позовної заяви, що не дає можливості встановити її прочитання позивачем в повному обсязі та підтримання ним вказаних позовних вимог, які викладені на аркуші позовної заяви. За таких обставин суд не може розцінювати позовну заяву як таку, що підписана позивачем.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Тому, враховуючи викладене, позивачу було надано строк для усунення вищевказаних недоліків позовної заяви, а саме:

- надати суду підписаний позивачем повний текст позовної заяви, а також вказані в позовній заяві та недодані додатки до позовної заяви (засвідчені належним чином), а також надати копії позовної заяви з копіями всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості учасників справи;

- надати суду звіт про оцінку вартості спірного майна, здійснену відповідно до вимог чинного законодавства;

- сплатити судовий збір за подання позовної заяви за всі вимоги немайнового характеру (тобто по 1 211,20 грн за кожну заявлену вимогу немайнового/майнового характеру) та надати до суду підтверджуючі документи про його сплату, або повторно заявити клопотання про звільнення від сплати судового збору та надати до суду документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, в тому числі відомості про розмір отримуваної пенсії позивача та документи, які вказують на дійсний майновий стан позивача.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач: ГУК у Він.обл./Вінницьк.р-н/22030101. Код . Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.). Код банку отримувача (МФО) 899998. Рахунок: UA0002071. Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Ухвалою судді від 13.02.2024 дана позовна заява залишена без руху з наданням строку для усунення вищевказаних недоліків терміном 5 днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копія ухвали судді про залишення позову без руху 14.02.2023 була надіслана позивачу на адресу, зазначену ним в позовній заяві та згідно зворотного поштового повідомлення була отримана ще 20.02.2024.

Однак, станом на 11.03.2024 вимоги ухвали судді від 13.02.2024 позивачем не виконані.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - http://court.gov.ua/fair/.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» зазначив, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

В даному випадку, з огляду на дату залишення позовної заяви без руху, має місце порушення розумного процесуального строку, зокрема, щодо вирішення питання про відкриття провадження.

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, вказану позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

З урахуванням вищевикладеного, керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки земельної ділянки в натурі - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду з аналогічним позовом.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Оксана БОНДАРЕНКО