Справа № 361/939/24
Провадження № 2-зз/361/16/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 лютого 2024 р. м.Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі головуючої судді Писанець Н.В., при секретарі Перканюк І.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Броварського міськрайонного суду заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, -

в с т а н о в и в:

До Броварського міськрайонного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до поданої заяви встановлено, що ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 21.08.2008 року - у цивільній справі №2-2094/08 за позовом ОСОБА_2 , Світильнянської сільської ради Броварського району Київської області до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та виділення в користування земельної ділянки та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Світильнянської сільської ради Броварського району Київської області, третіх осіб: Броварської районної державної нотаріальної контори, Управління земельних ресурсів у Броварському районі про визнання недійсним рішення Світильнянської сільської ради Броварського району Київської області від 17.03.1995 року, визнання недійсним державних актів та визнання недійсним договору дарування - було накладено арешт на земельну ділянку площею 0,25 за АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії КВ №098554 від 22.03.2004р.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 23.09.2008р. було відмовлено у задоволенні основного позову ОСОБА_2 та задоволені вимоги зустрічного позову ОСОБА_1 у повному обсязі. При цьому, у рішенні не було зазначено про скасування заходів забезпечення позову. Вищевказане судове рішення набуло чинності 16.01.2009р. внаслідок постановлення апеляційним судом Київської області ухвали про залишення без змін рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 23.09.2008р.

Враховуючи наведене, заявник вважає, що підстав для продовження арешту земельної ділянки не має та просить суд його скасувати.

Заявник та інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про день час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причину неявки суду не повідомили.

Неявка сторін та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Дослідивши зміст заяви та вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Згідно з Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в спорах про зняття арешту з майна», у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Згідно положень ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Таким чином, забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 158 Цивільного процесуального кодексу України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За приписами ч.7 та ч.8 ст.158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Отже, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 59 Закону України «Про виконавче провадження»).

Вказані приписи відображені у абзаці 4 п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна». Таким чином, суд, який вжив заходи забезпечення позову, може скасувати їх з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Питання, пов`язані із забезпеченням позову, зміною виду чи їх скасуванням вирішуються у порядку, передбаченому ЦПК України, і не можуть бути предметом розгляду в іншому провадженні.

При цьому, скасування заходів забезпечення позову, накладених в межах іншої справи, за окремим позовом фактично є підміною компетенції суду, який розглядає справу, в межах якої забезпечено позов.

У заяві ОСОБА_1 просить зняти арешт з майна, який накладений ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 21.08.2008 року - у цивільній справі №2-2094/08 - при цьому, заявник був відповідачем за основним позовом та позивачем за зустрічним позовом у цивільній справі, у межах якої було вжито заходи забезпечення позову у вигляді арешту на земельну ділянку.

Відтак, питання про скасування таких заходів забезпечення позову має вирішуватися в рамках розгляду справи, в межах якої були застосовані вказані заходи, згідно зі вимогами статті 158 ЦПК України.

Подібні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 753/21031/16-ц; від 12 серпня 2021 року у справі № 753/15835/19 та від 29 квітня 2020 року у справі № 210/4854/15-ц (провадження № 61-30421св18).

Як встановлено судом, арешт на спірне майно накладався з метою забезпечення позовних вимог, рішення суду у справі набрало законної сили, виконане у повному обсягу, тому підстави для забезпечення позову відсутні, а відтак заходи забезпечення позову у вигляді арешту підлягають скасуванню.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що наявні всі підстави для скасування заходів забезпечення позову та задоволення заяви ОСОБА_1 .

На підставі викладеного та керуючись ст.158 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 21.08.2008 року у цивільній справі №2-2094/08 у вигляді накладення арешту на земельну ділянку площею 0,25 га за АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Н.В. Писанець