Справа № 369/4908/24
Провадження №2/369/4780/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.04.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченко А.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі № 369/4908/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної затопленням квартири, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_3 звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області із позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної затопленням квартири.

Позивач разом з позовною заявою подала заяву про забезпечення позову, в якій просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно та кошти відповідача ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , зокрема на суму ціни позову 117745,07 грн.

Заява про забезпечення позову обґрунтована тим, що в провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області знаходиться цивільна справа № 369/4908/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної затопленням квартири.

12.12.2023 року стався витік води з комунікацій у квартирі відповідачки, в результаті якого було пошкоджено квартиру позивача.

Даний факт підтверджується Актом № 12 про залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , що складено ОСББ «Кольоровий», яке здійснює управління будинком. Відповідачка від підписання акту відмовилась про що вказано в акті.

В той же час відповідачка ОСОБА_2 власноручно склала, підписала і надала представнику позивача ОСОБА_4 розписку за якою зобов`язалась сплатити 41000,00 грн у період з 12.12.2023 року по 12.02.2024 року. Дана сума мала бути сплачена на відшкодування заподіяної шкоди квартирі позивача. Відповідачка дані кошти не сплатила.

З метою встановлення розміру матеріальної шкоди позивачем було заявлено висновок експерта та за результатами проведення будівельно-технічного експертного дослідження було складено висновок експерта № 2-01/2024 від 25.01.2024 року, відповідно до якого розмір матеріальної шкоди, що завдано внаслідок залиття квартири АДРЕСА_3 становить 97491,00 грн.

За проведення експертизи було сплачено 10000,00 грн.

Оскільки ніякої шкоди відповідачка не сплатила, 12.02.2024 року на адресу відповідачки було направлено вимогу про проведення оплати.

У зв`язку з тим, що відповідачка нічого не зробила для відшкодування заподіяного збитку позивач звернувся з позовом до суду та крім заподіяного збитку на суму визнаних відповідачкою зобов`язань (41000,00 грн) нарахував інфляційні та 3 % річних, розмір яких складає відповідно 123,00 грн та 131,07 грн.

Підсумовуючи, заявник вказує, що враховуючи той факт, що відповідачка свідомо ухиляється від виконання зобов`язань та уникає отримання кореспонденції, вважає, що є підстави для застосування заходів забезпечення позову.

З урахуванням заявлених вимог, матеріалів справи та вимог закону суд вважає за необхідне відмовити в забезпеченні позову з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно пункту першого частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Отже, законодавчо визначено, що при вирішенні питання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, суд може накласти арешт лише на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві.

Тобто, суд на цій стадії має перевірити, яке конкретно майно чи грошові кошти належить відповідачам і де вони знаходяться.

Саме з цією метою положеннями частини першої статті 151 ЦПК України передбачено, що у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено зокрема: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову, захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

З наведеного випливає, що відомості про те, на які саме розрахункові рахунки позивач просить накласти арешт, в яких саме фінансових установах знаходяться грошові кошти, в якій сумі та в якій валюті перебувають грошові кошти відповідача є необхідними для забезпечення позову.

Разом з тим, заявник звертаючись в суд із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно та кошти відповідача ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , зокрема на суму ціни позову 117745,07 грн, інформацію про номери рахунків, банківську установу де ці рахунки знаходяться, суми розміщених на них грошових коштів, місце і умови їх розміщення суду не надав. Крім того і не надав суду будь-яку інформацію про майно відповідачки.

Відсутність відомостей про рахунки та вклади відповідача не дає змоги визначити співмірність засобів забезпечення позову із заявленими вимогами.

Крім того, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має, з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особи відповідачів, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Разом з тим, законодавчо визначено, що при вирішенні питання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, суд може накласти арешт лише на майно або грошові кошти, що належать відповідачу, а відтак суд не вбачає підстав для задоволення вимог вказаної заяви.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 151, 152, 153 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі № 369/4908/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної затопленням квартири - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А.В. Янченко