Провадження № 2-о/522/34/24
УХВАЛА

26 березня 2024 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси

у складі: судді Бондар В.Я.,

за участі секретаря судового засідання Волошина А.С.,

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , за участі заінтересованої особи Державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Лєсогород Дмитро Олександрович, Одеська міська рада, про встановлення факту проживання спадкоємця однією сім`єю зі спадкодавцем,

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси 06.11.2023 звернулася ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на день смерті ОСОБА_3 .

Провадження у справі відкрите ухвалою від 08.11.2023, справу призначено до розгляду за правилами окремого провадження з призначенням судового засідання на 15.12.2023.

Одеська міська рада 13.12.2023 звернулася до суду з клопотанням про залучення Одеської міської ради в якості заінтересованої особи, адже у померлого відсутні інші спадкоємці.

У судовому засіданні 15.12.2023 відмовлено у задоволенні клопотання Одеської міської ради, адже коло спадкоємців не визначено та витребувано протокольною ухвалою копію спадкової справи до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . Наступне засідання призначено на 22.02.2024.

До суду 30.01.2023 надійшла копія спадкової справи.

У судовому засіданні 22.02.2024 було залучено до участі у справі Одеську міську раду в якості заінтересованої особи. Представник Одеської міської ради Срібна А.І. просила відкласти розгляд справи з метою ознайомлення з заявою. Клопотання було задоволено розгляд справи відкладено до 05.03.2024.

До суду 28.02.2024 надійшла заява Одеської міської ради про залишення заяви без розгляду, оскільки не підтверджено проживання заявниці з померлим однією сім`єю, відсутні докази ведення ними спільного господарства та наявний спір про право, адже Одеська міська рада може претендувати на спадкове майно.

У судовому засіданні 05.03.2024 проведеному за участі ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 , представника Одеської міської ради Срібна А.І. було задоволено клопотання представника заявника про відкладення з метою ознайомлення з клопотанням про залишення заяви без розгляду, розгляд справи відкладено до 25.03.2024.

До суду 12.03.2024 надійшли заперечення представника заявника ОСОБА_2 у яких зазначає, що заява не порушує права інших спадкоємців, оскільки таких немає, а Одеська міська рада не є спадкоємцем померлого.

У судове засіданні 26.03.2024 учасники справи не з`явилися, про час, дату та місце судового розгляду повідомлені належним чином. Представник заявника ОСОБА_2 звернулася до суду 26.03.2024 з заявою про розгляд справи за її відсутності. Представник Одеської міської ради Срібна А.І. звернулася до суду 26.03.2024 з клопотанням про розгляд справи за її відсутності, просить залишити позов без розгляду.

Згідно ст. 247 ЦПК України у разі неявки всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, додані до неї документи приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до частини шостої статті 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (частина друга статті 315 ЦПК України).

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися до суду із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 01 січня 2004 року тощо.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Вимогами заяви є встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , який помер у вересні 2023 року.

Метою заяви є спадкування майна ОСОБА_3 .

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17 (провадження № 61-51сво18) зазначено, що юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) вказано, що «у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте, не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів».

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів».

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

У разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно - за його місцезнаходженням (частини перша, третя статті 1277 ЦК України).

Отже, за умови відсутності спадкоємців за заповітом та законом, усунення спадкоємців від спадщини, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття спадщина може перейти до територіальної громади на підставі рішення суду.

Відповідно до статті 338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Одеська міська рада вказує на претендування на спадщину. Доводи представника заявника про те що Одеська міська ради не є спадкоємцем є безпідставними, адже Одеська міська рада як орган який діє в інтересах територіальної громади міста Одеси є заінтересованою особою, адже у разі не підтвердження факту проживання ОСОБА_1 однією сім`єю з померлим, буде претендувати на його спадщину.

Таким чином, між ОСОБА_1 та Одеською міською радою наявний спір щодо спадкування майна померлого ОСОБА_3 .

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду на підставі частини четвертої статті 315 ЦПК України, оскільки встановлення факту родинних зв`язків пов`язується із наступним вирішенням спору про право, а, тому, такий спір має вирішуватися в порядку позовного, а не окремого провадження.

Подібні висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 18 липня 2022 року в справі № 755/9100/18 (провадження № 61-17332св20).

Керуючись ч. 2 ст. 247, п. 2 ч. 1 ст. 255, ст. 256, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , за участі заінтересованої особи Державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Лєсогород Дмитро Олександрович, Одеська міська рада, про встановлення факту проживання спадкоємця однією сім`єю зі спадкодавцем залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали суду складено 01 квітня 2024 року.

Суддя: В.Я.Бондар