КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №22-ц/824/5963/2024 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

27 березня 2024 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Таргоній Д.О.,

суддів: Голуб С.А., Слюсар Т.А.,

за участі секретаря Спис Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника відкритого недержавного пенсійного фонду «Ніка» - адвоката Більчука Олександра Олександровича на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 06 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробнича фірма «Реле», виконавчого органу Київської міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , товариства з обмеженою відповідальністю «МХ Консалтинг», відкритого недержавного пенсійного фонду «Ніка», товариства з обмеженою відповідальністю «Метінвест Холдинг» про визнання недійсними розпорядження, наказів, свідоцтв про право власності, скасування їх реєстрації та повернення майна у спільну власність квартиронаймачам, -

ВСТАНОВИВ:

29.05.2023 року до Голосіївського районного суду надійшло клопотання представника відповідача відкритого недержавного пенсійного фонду «Ніка» - адвоката Більчука О. про скасування заходів забезпечення позову, які були вжиті ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 07 лютого 2020 року, а саме: заборонено відкритому недержавному пенсійному фонду «Ніка» , передавати, продавати, розпоряджатися, користуватися( у тому числі здійснювати перепланування приміщення, а також проводити капітальний, поточний та інші видів ремонтних робіт) частини гаражного боксу з підсобними приміщенням № 21, загальної площею 72,2 кв м, номер запису про право власності 29695301, що належить відкритому недержавному пенсійному фонду «Ніка» , на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Зима Н.Ф. 27.12.2018 рок, зареєстрованого у реєстрі за № 3238.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 06 липня 2023 року у задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову відмовлено.

Не погоджуючись з даною ухвалою суду, представник відкритого недержавного пенсійного фонду «Ніка» - адвокат Більчук О.О. подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 06 липня 2023 року скасувати з підстав невідповідності висновків суду обставинам справи, неправильного застосуванням норм матеріального права і порушення норм процесуального права, та просить постановити нову ухвалу, якою заяву про скасування заходів забезпечення позову задовольнити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, суд дійшов помилкового висновку, що обставини, які зумовили застосування забезпечення позову, не змінились, а також про те, що продовжує існувати реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

В апеляційній скарзі звертає увагу на те, що на момент винесення ухвали про застосування заходів забезпечення позову, позовні вимоги стосувались 8 (восьми) відповідачів та 3 (трьох) гаражних боксів. Під час проведення підготовчого провадження позовні вимоги можуть бути змінені. Отже, в підготовчому провадженні була наявна вірогідність зміни позовних вимог розділені спірного майна на те, що належить відкритому недержавному пенсійному фонду «Ніка», та іншого спірного майна, згідно ухвали про забезпечення позову. Однак, після закриття підготовчого провадження, відсутні підстави для збереження заходів забезпечення позову, які застосовані виключно до майна відкритого недержавного пенсійного фонду «Ніка», у порівнянні з майном інших відповідачів, щодо яких заходів забезпечення позову не вживалось.

Відзив на апеляційну скаргу у визначений судом апеляційної інстанції строк не надходив.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

У судовому засіданні представник відкритого недержавного пенсійного фонду «Ніка» - адвокат Більчук О.О. підтримав апеляційну скаргу, посилаючись на викладені у ній доводи.

Представник третьої особи - ТОВ «Метінвест Холдинг» - Гінінгер А.А. у судовому засіданні не заперечував проти задоволення апеляційної скарги.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені у відповідності до вимог процесуального законодавства.

Заслухавши доповідь судді-доповідача у справі, пояснення представника відповідача, третьої особи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні заяви відкритого недержавного пенсійного фонду «Ніка» про скасування заходів забезпечення позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів. Оскільки справа по суті не розглянута, потреба у застосуванні заходів забезпечення позову не відпала, клопотання представника відповідача відкритого недержавного пенсійного фонду «Ніка» є передчасним.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується із такими висновками суду першої інстанції, оскільки вони відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду

Відповідно до ст. 150 ЦПК України позов забезпечується зокрема накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

З наведених положень закону вбачається, що застосування у справі заходів забезпечення позову є виправданим, якщо з обставин справи встановлено об`єктивну можливість вчинення відповідачем дій, які можуть утруднити чи унеможливити виконання рішення суду в разі задоволенні позову.

При цьому варто враховувати, що підтвердити за допомогою реально існуючих доказів подію, яка ймовірно настане або може настати в майбутньому, фактично неможливо, а тому наявність чи відсутність підстав для забезпечення позову оцінюються судом в залежності від кожного конкретного випадку, з урахуванням фактичних обставин справи і змісту позовних вимог.

Відповідно до частин 7 - 10 статті 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Скасування заходів забезпечення позову передбачає зняття застосованих судом обмежень, покликаних забезпечити можливість виконання судового рішення, у випадку зміни ситуації в порівнянні з тією, що існувала при застосуванні таких обмежень, коли в результаті такої зміни потреба в застосованих обмеженнях припинила своє існування. В той же час помилковість, незаконність чи безпідставність з точки зору учасника процесу застосування заходів забезпечення позову не є такими обставинами в розумінні передбаченої процесуальним законом процедури скасування забезпечення позову, а лише можуть слугувати підставою для оскарження судового рішення до суду вищої інстанції, для чого чинним законом передбачена процедура апеляційного та касаційного оскарження судового рішення.

Вжиті судом заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Тобто, скасування заходів забезпечення позову судом, який їх застосував, можливе, якщо відпали підстави, з яким закон пов`язує можливість застосування таких заходів або змінилися обставини, що зумовили його застосування. Отже, скасування заходів забезпечення позову діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Суд лише при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Як встановлено судами під час постановлення ухвали про забезпечення позову, що Відкритому недержавному пенсійному фонду «НІКА» на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер 3238, посвідченого 27 грудня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Зимою Н. Ф., належить на праві спільної часткової власності 75/100 гаражного боксу з підсобним приміщенням.

В провадженні суду першої інстанції перебуває справа щодо визнання недійсними розпоряджень, наказів, свідоцтва про право власності та скасування його реєстрації, повернення майна у спільну власність квартиронаймачам, зокрема щодо вищевказаного гаражного боксу, в зв`язку з чим, зазначений заявниками спосіб забезпечення позову у виді заборони вчиняти певні дії щодо вказаного нерухомого майна є таким, що створить умови для виконання судового рішення ухваленого за заявленими позовними вимогами, у випадку задоволення їх судом.

Колегія суддів звертає увагу, що відмовляючи в задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що обставини, які стали підставою для накладення арешту на спірне майно, продовжують існувати, і підстави для скасування заходів забезпечення позову наразі відсутні.

Доводи апеляційної скарги про те, що в підготовчому провадженні була наявна вірогідність зміни позовних вимог розділені спірного майна, а тому він як учасник справи має право подати клопотання про скасування заходів забезпечення позову, а також те, що після закриття підготовчого провадження відсутні підстави для збереження заходу забезпечення позову, колегія суддів вважає необґрунтованими з тих підстав, що підставами для скасування заходів забезпечення позову може бути ухвалення судом рішення про відмову в задоволенні позову або повне фактичне виконання судового рішення про задоволення позову.

Таким чином, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, є такими, що не можуть вплинути на правильність висновків суду.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції є законною і обґрунтованою, судом додержано вимоги матеріального та процесуального права, а тому цю ухвалу відповідно до ст. 375 ЦПК України необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення, оскільки доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381-384ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу відкритого недержавного пенсійного фонду «Ніка» - адвоката Більчука Олександра Олександровича залишити без задоволення.

Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 06 липня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складений 01 квітня 2024 року.

Суддя-доповідач Таргоній Д.О.

Судді: Голуб С.А.

Слюсар Т.А