УХВАЛА

29 лютого 2024 року м. Кропивницький

справа № 389/1208/22

провадження № 22-ц/4809/624/24

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючий суддя - Дьомич Л. М. (суддя - доповідач),

судді Дуковський О. Л., Письменний О. А.,

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 18 січня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Новоукраїнської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Маловисківської міської ради, Новоукраїнського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Новоукраїнському районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), Голованівського районного суду Кіровоградської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Дмитрівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області про визнання повторно виданих свідоцтв про народження дітей недійсними, повернення малолітніх дітей біологічним батькам,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 18 січня 2024 року у задоволенні позову ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовлено.

На зазначене рішення суду першої інстанції ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала з таких підстав.

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст.129 Конституції України основними засадами судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Апеляційна скарга має відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту, визначеним ст. 356 ЦПК України.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до п.п. 2, 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пп. «а» п. 3 ст. 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є неприйнятною будь-яка індивідуальна заява, подана згідно зі ст. 34, якщо суд вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з Європейським судом з прав людини(далі - ЄСПЛ) вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників.

У постанові Верховного Суду від 29 червня 2022 року у справі № 274/4944/20 вказано, що образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 44 ЦПК України).

Використання учасниками судового процесу образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (п.п. 2 і 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч.ч.1, 2 ст. 2 ЦПК України). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасник судового процесу має ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, суду та конкретних суддів. Суд не має толерувати використання у процесуальних заявах образливих характеристик (аналогічні висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц, від 14 квітня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 07 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19, від 07 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21, від 08 липня 2021 року у справі № 9901/235/20, від 27 жовтня 2021 року у справі № 9901/598/19). Наявність такої характеристики є достатньою, щоб суд застосував наслідки, передбачені ч. 3 ст. 44 ЦПК України (повернення, залишення без розгляду заяв, скарг, клопотань).

У поданій апеляційній скарзі скаржник вживає ненормативну лексику та провокативні висловлювання, «оцінюючи» діяльність органів державної влади та суду, що за вищенаведеними правовими висновками є недопустимим і свідчить про зловживання скаржником наданими йому процесуальними правами.

Відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Процесуальні права надано законом тим особам, які беруть участь у процесі, для сприяння суду під час розгляду справ, їх правильному вирішенню. І кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, затягування розгляду, створення перешкод опоненту тощо), вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто використовує його всупереч основним засадам цивільного судочинства, а отже, зловживає ним.

Таким чином, оскільки зміст апеляційної скарги ОСОБА_1 суперечить основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, що свідчить про зловживання скаржником своїми процесуальними правами та полягає у їх недобросовісному використанні, апеляційний суд дійшов висновку про повернення зазначеної апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 44, 260-261 ЦПК України, апеляційний суд,-

У Х В А Л И В:

Визнати подання ОСОБА_1 апеляційної скарги на рішення Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 18 січня 2024 року у даній справі зловживанням процесуальними правами та повернути апеляційну скаргу скаржнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя Л. М. Дьомич

Судді О. Л. Дуковський

О. А. Письменний