Справа № 309/4940/23
Провадження № 2/309/964/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 березня 2024 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області в складі:
головуючого - судді Піцура Я.Я.,
за участю секретаря - Росоха Д.І.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Профіт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
У жовтні 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія « Профіт Капітал» (надалі по тексту - ТОВ «ФК «Профіт Капітал»), звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позов обґрунтовано тим, що 16 травня 2017 року між ПАТ «Ідея Банк» та ОСОБА_1 укладено Кредитний договір відповідно до якого відповідачу було надано кредит шляхом встановлення кредитної лінії у максимальному розмірі 200 000 грн., відсоткова ставка 48% річних. Банк свої зобов`язання за даним кредитним договором виконав належним чином. Однак належним чином не виконував своїх зобов`язань за кредитним договором, внаслідок чого утворилася заборгованість яка станом на 03.12.2020 становить 35 243,44 грн. 03.12.2020 між ПАТ «Ідея Банк» та позивачем укладено договір факторингу №12/90, у результаті якого до позивача перейшло право вимоги до ОСОБА_1 за кредитним договором від 16.05.2017. Вказує, що позивач вправі нараховувати 3% річних та інфляційні втрати. Отже станом на 23.02.2022 дату за відповідачем рахується заборгованість у розмірі 41 556,72 грн., яка складається з: 12 600 грн. заборгованості за тілом кредиту; 22 643,44 грн. заборгованості по відсоткам; 1297,50 - 3% річних; 5015,77 - інфляційні втрати.
Посилаючись на викладене просить суд стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 41 556,72 грн. та судові витрати.
Відзив на позов від відповідача ОСОБА_1 не надходив.
У судове засідання представник позивача не з`явився, позовна заявамістить клопотання про розгляд справи у його відсутності, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, клопотань не заявляв, про час і місце судового розгляду неодноразово повідомлявся шляхом направлення поштової кореспонденції за адресою реєстрації його місця проживання, яка однак поверталася до суду із відміткою «за закінченням терміну зберігання». Окрім того, ОСОБА_1 повідомлявся про час і місце судового розгляду шляхом розміщення повідомлення про розгляд даної справи на веб-сайті Хустського районного суду.
У відповідності до ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив постановити заочне рішення на підставі наявних в матеріалах справи доказів
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України).
Ст. 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Банк свої зобов`язання за даним кредитним договором виконав належним відкрив ОСОБА_1 поточний рахунок у національній валюті, з встановленням ліміту кредитування, яким останній користувався.
03.12.2020 року між АТ «Ідея Банк» та ТОВ «ФК « Профіт Капітал» укладено договір факторингу №12/90 відповідно до умов якого АТ «Ідея Банк» передав позивачу права вимоги у розмірі заборгованості боржників, що визначені в Реєстрі Боржників.
Згідно наданого позивачем розрахунку за період з 03.12.2020 по 23.02.2022 року (до введення на території України воєнного стану) було нараховано 3% річних на суму 1297,50 грн. та 5015,77 грн. інфляційних втрат.
Правильність розрахунків наданих первісним кредитором щодо боргу за тілом кредиту та відсотками, та новим кредитором щодо інфляційних втрат та 3% річних, ніким не оспорюються, такі розрахунки не викликають у суду сумнівів щодо їх правильності, а тому беруться судом до уваги.
Відповідно до ст.509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
За змістом ст.ст. 524, 533-535, 625 ЦК України, грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях (національній валюті України чи у грошовому еквіваленті зобов`язання, вираженого в іноземній валюті), що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто, грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати.
Згідно із ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
У відповідність до вимог ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Статтею 1054 ЦК України, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Відповідно до ст. 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до статей 549-552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
Згідно з ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Ст. 625 ЦК України розміщена у розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України. Відтак, приписи розділу І книги 5 ЦК України поширюються як на договірні зобов`язання (підрозділ 1 розділу III книги 5 ЦК України), так і на недоговірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу III книги 5 ЦК України).
Отже, в ст. 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань.
За змістом норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.
Згідно ст. 513 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).
Відповідно до ст. 513 ЦК України правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові.
Статями 516, 517 ЦК України передбачено, що заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням. Первісний кредитор у зобов`язанні повинен передати новому кредиторові документи, які засвідчують права, що передаються, та інформацію, яка є важливою для їх здійснення.
Матеріали справи не містять доказів виконання відповідачем ОСОБА_1 свого обов`язку первісному кредитору АТ «Ідея Банк».
Відтак, оскільки до позивача перейшло право грошової вимоги до відповідача і розмір заборгованості відповідачем не спростовано, то позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за кредитним договором підлягають задоволенню.
Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Судові витрати у вигляді судового збору, який позивач сплатив при подачі позову до суду, в розмірі 2684 грн., слід стягнути з відповідача.
Згідно з статтею 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Відповідно до ч.2 ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.
Як вбачається, 28.09.2021 року між ТОВ «ФК «Профіт Капітал» та адвокатським об`єднанням «Правовий діалог» укладено договір про надання правової допомоги, відповідно до умов якого об`єднання на довгостроковій основі надає правову допомогу клієнту. У додатковій угоді до вказаного договору від 12.06.2023 року конкретизовано зокрема, що за проведення консультацій з клієнтом, вивчення документів та здійснення підготовки проекту позовної заяви для направлення до суду 1 позовної заяви згідно реєстру боржників, винагорода становить 7000 грн (а.с.71). Згідно акту №16 від 12.06.2023 на виконання договору про надання правової допомоги об`єднанню передану реєстр боржників у кількості 16 штук, серед яких є й ОСОБА_1 . Відповідно до акту приймання-передачі наданої правової допомоги від 11.09.2023 адвокатським об`єднанням «Правовий діалог» надано правову допомогу позивачу по 16 боржникам на загальну суму 112 000 грн., серед боржників є ОСОБА_1 , розмір винагороди за подачу позову відносно якого становить 7000 грн. Платіжною інструкцією від 14.09.2023 року підтверджується факт оплати позивачем адвокатському об`єднанню «Правовий діалог» 112 000 грн за надання правової допомоги. А отже документально підтвердженими витратами на правову допомогу, яку поніс позивач у даній справі є саме 7000 грн. При цьому адвокатом Мартиненко М.М., який працює в адвокатському об`єднанню «Правовий діалог», надавалася відповідна правова допомога, яка полягала у написанні позову, зазначена сума витрат на правову допомогу не є надмірною та відповідає обсягу наданої правової допомоги, підстав для її зменшення суд не знаходить.
Відтак з відповідача на користь позивач слід стягнути витрати на правову допомогу у розмірі 7000 грн.
Керуючись ст.ст. 509, 513, 516, 517, 526, 530, 625, 1050, 1054 ЦК України, ст. 4, 12, 76-82, 137, 141, 258, 259, 264 - 265, 268, 274-279, 354, 355 ЦПК України, суд -
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Профіт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 12 березня 2024 року.

Суддя Хустського

районного суду: Піцур Я.Я.