Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" лютого 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Арапіної Н.Є.

з секретарем Цалко Л.М.

за участі

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

третьої особи ОСОБА_5

третьої особи приватного нотаріуса

Київського міського нотаріального округу Довбах Е.П.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_6 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 за участю третіх осіб приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Довбах Наталії Петрівни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кравець Наталії Володимирівни, служби у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно, визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину та витребування майна з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_6 , звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 за участю третіх осіб приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Довбах Наталії Петрівни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кравець Наталії Володимирівни, Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_5 про визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину, визнання права власності на спадкове майно та витребування майна з чужого незаконного володіння. Свої вимоги мотивувала тим, що вона є матір`ю ОСОБА_6 . ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_7 , батько ОСОБА_6 , після смерті якого відкрилася спадщина, що складається із 1/3 квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Довбах Н.П. 18 лютого 2022 року спадкоємцем майна померлого ОСОБА_7 , а саме 1/3 частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , визначено матір ОСОБА_7 - ОСОБА_3 .. 17 липня 2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Довбах Н.П. відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право ОСОБА_6 на спадщину за законом, що відкрилася після смерті ОСОБА_7 . Згідно договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравець Н.В. 07 червня 2023 року, зареєстрованого в реєстрі за № 754, ОСОБА_3 продала ОСОБА_5 квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно договору дарування квартири, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравець Н.В. 18 липня 2023 року ОСОБА_5 передав у власність ОСОБА_4 квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . У зв`язку з чим просить визнати за малолітньою дитиною ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати свідоцтво про право на спадщину за законом, видане 18 лютого 2022 року ОСОБА_3 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Довбах Наталією Петрівною, реєстраційний № 21, в частині передачі права власності на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 недійсним; витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 28 липня 2023 року відкрито провадження по справі у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання та постановлено: витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Довбах Наталії Петрівни копію спадкової справи № 22/2021, відкритої стосовно майна та майнових прав померлого ОСОБА_7 (дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ); витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кравець Наталії Володимирівни належним чином завірені матеріали щодо оформлення договору купівлі-продажу квартири, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , посвідченого 07 червня 2023 року, зареєстрованого за № 754; витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кравець Наталії Володимирівни належним чином завірені матеріали щодо оформлення договору дарування квартири, укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , посвідченого 18 липня 2023 року, зареєстрованого за № 1035.

Ухвалою суду від 28 липня 2023 року заяву позивача ОСОБА_1 , яка в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_6 , про забезпечення позову задоволено частково: накласти арешт на нерухоме майно, а саме: 1/6 частини квартири АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000) до набрання рішенням законної сили. В решті заяви відмовити.

Протокольною ухвалою суду від 08 листопада 2023 року закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні просила задовольнити позов з викладених у ньому підстав.

Представник позивача ОСОБА_2 у судовому засіданні підтримав позицію позивача та просив задовольнити позов з викладених у ньому підстав.

Відповідач ОСОБА_3 у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позову.

Відповідач ОСОБА_4 у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позову.

Третя особа ОСОБА_5 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову.

Третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Н.П. у судовому засіданні поясниала, що оскільки станом на 18 лютого 2022 року заяву про прийняття спадщини подала тільки мати померлого ОСОБА_3 , її видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/3 частку квартири. Відповідач ОСОБА_3 не повідомляла про наявність інших спадкоємців.

Третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравець Н.В. у судове засідання не з`явилась, про місце і час розгляду справи повідомлена належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи без її участі.

Представник третьої особи служби у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи без його участі.

Позивач ОСОБА_1 , допитана в судовому засіданні в якості свідка, пояснила, що 21 квітня 2023 року дізналася про смерть батька дитини, коли звернулася до виконавця з приводу стягнення аліментів. Відповідач ОСОБА_3 підтвердила смерть сина. За життя померлий не оспорював своє батьківство відносно малолітньої дитини ОСОБА_6 .

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини.

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 батьками зазначені: мати - позивач ОСОБА_1 , батько ОСОБА_7 (а.с. 30-33, 35, т. 1).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_7 (а.с. 48, т. 1), після смерті якого відкрилася спадщина, що складається із 1/3 квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 13, 18-19, т. 2).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Довбах Н.П. 18 лютого 2022 року спадкоємцем майна померлого ОСОБА_7 , а саме 1/3 частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , визначено матір ОСОБА_7 - ОСОБА_3 (а.с. 49, т. 1).

Згідно договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравець Н.В. 07 червня 2023 року, зареєстрованого в реєстрі за № 754, ОСОБА_3 продала ОСОБА_5 квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 64-67, т. 1).

Згідно договору дарування квартири, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравець Н.В. 18 липня 2023 року ОСОБА_5 передав у власність ОСОБА_4 квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 68-70, т. 1).

За змістом п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідач ОСОБА_4 у встановлений судом строк скористалась процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, в якому просила відмовити у задоволенні позовних вимог у зв`язку з обранням позивачем неналежного способу захисту та безпідставністю позовних вимог до неї. Обставини цієї справи не містять законних підстав для витребування майна від добросовісного набувача (а.с. 180-171, т. 1).

Позивач у встановлений судом строк скористалась процесуальним правом подачі відповіді на відзив відповідача ОСОБА_4 , в якому зазначає, що вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння для ефективного захисту та відновлення порушеного права малолітнього ОСОБА_6 правомірно прер`явлено до ОСОБА_4 , як останнього набувача спірного майна. Твердження відповідача ОСОБА_4 про обрання позивачем неналежного способу захисту не відповідають приписам цивільно-процесуального закону (а.с. 183-193, т. 1).

Відповідач ОСОБА_3 у встановлений судом строк не скористалась процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву.

Третя особа ОСОБА_5 у встановлений судом строк скористалась процесуальним правом подачі пояснень на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог у зв`язку з обранням позивачем неналежного способу захисту та безпідставністю позовних вимог до неї. Обставини цієї справи не містять законних підстав для витребування майна від добросовісного набувача (а.с. 208-209, т. 1)

Треті особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Наталія Петрівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кравець Наталія Володимирівна, служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації у встановлений судом строк не скористались процесуальним правом подачі пояснень на позовну заяву.

Позивач просить визнати за малолітньою дитиною ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Підставою для задоволення позовних вимог зазначено неможливість у позасудовому порядку права захистити спадкові права малолітньої дитини ОСОБА_6 .

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки спадкодавця.

Згідно із ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

За змістом ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_7 є його мати ОСОБА_3 та малолітня дитина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2

26 травня 2023 року позивач ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_6 , звернулася до приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Довбах Н.П. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 21-24, т. 2).

17 липня 2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Довбах Н.П. відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право ОСОБА_6 на спадщину за законом, що відкрилася після смерті ОСОБА_7 , оскільки станом на 18 лютого 2022 року заяву про прийняття спадщини подала тільки мати померлого ОСОБА_3 , якій було видано свідоцтво про право на спадщину на 1/3 частку квартири (а.с. 62-63, т. 1).

За встановлених обставин спадковим майном є 1/3 частини квартири, відповідно частка кожного спадкоємця становить 1/6 (1/3 : 2).

Малолітня дитина ОСОБА_6 та відповідач по справі ОСОБА_3 мали право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кожний.

Отже, позовні вимоги про визнання права власності на спадкове майно підлягають задоволенню повністю.

Крім того, позивач просить визнати свідоцтво про право на спадщину за законом, видане 18 лютого 2022 року ОСОБА_3 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Довбах Наталією Петрівною, реєстраційний № 21, в частині передачі права власності на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 недійсним.

Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно частинам 1 та 10 статті 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо. Свідоцтво про право на спадщину видається після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених частиною другою статті 1270 і статтею 1276 Цивільного кодексу України, - не раніше зазначених у цих статтях строків.

Згідно ст. 1301 ЦК України свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом.

Судом встановлено, що спадковим майном є 1/3 частини спірної квартири, відповідно частка кожного спадкоємця становить 1/6 (1/3: 2). При видачі відповідачу ОСОБА_3 свідоцтва про право на спадщину за законом не було враховано право малолітньої дитини ОСОБА_6 на 1/6 частину спірної квартири, тому свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/3 частину спірної квартири в частині передачі права власності на 1/6 частину квартири є недійсним.

Отже, позовні вимоги про визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину підлягають задоволенню повністю.

Крім того, позивач просить витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Частиною п`ятою статті 1268 ЦК України встановлено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

За змістом статей 317, 318 ЦК України власнику належить право володіти, користуватися і розпоряджатися своїм майном.

Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом (стаття 321 цього Кодексу).

Здійснення власником свого права власності передусім полягає у безперешкодному, вільному та на власний розсуд використанні всього комплексу правомочностей власника, визначених законом, - володіння, користування, розпорядження майном.

Відповідно до статті 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Зазначений засіб захисту права власності застосовується у тому випадку, коли власник фактично позбавлений можливості володіти і користуватися належною йому річчю, тобто коли річ незаконно вибуває із його володіння.

Згідно з наведеною нормою власник має право реалізувати своє право на захист шляхом звернення досуду з вимогою про витребування свого майна із чужого незаконного володіння із дотриманням вимог, передбачених Цивільним кодексом України.

Правовий аналіз положень статті 387 цього Кодексу дає підстави для висновку, що у наведеній нормі йдеться про право власника на віндикаційний позов, тобто позов власника, який не володіє, до невласника, який незаконно володіє майном, про вилучення цього майна в натурі.

Віндикація - це витребування своєї речі неволодіючим власником від володіючого невласника. Віндикація - це передбачений законом основний речово-правовий спосіб захисту цивільних прав та інтересів власника майна чи особи, що має речове право на майно (титульного володільця), який полягає у відновленні становища, що існувало до порушення, шляхом повернення об`єкта права власності у володіння власника (титульного володільця) з метою відновлення права використання власником усього комплексу його правомочностей. Майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача - з підстав, передбачених частиною першою статті 388 ЦК України (частина третя пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними»).

Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником (законним володільцем) і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору.

Віндикаційний позов належить до речово-правових способів захисту; захищає право власності в цілому, оскільки він пред`являється у тих випадках, коли порушено права володіння, користування та розпорядження одночасно.

Сторонами у віндикаційному позові є власник речі, який не лише позбавлений можливості користуватися і розпоряджатися річчю, але вже й фактично нею не володіє, та незаконний фактичний володілець речі (як добросовісний, так і недобросовісний).

У постанові Верховного Суду від 08 квітня 2020 року у справі № 522/1853/17 зроблено висновок, що «передбачений статтею 387 ЦК України віндикаційний позов - це вимога про витребування майна з чужого володіння, тобто позов неволодіючого власника до володіючого невласника про витребування і повернення майна, при якому позивач повинен доказати факт існування права власності. Незаконне володіння - це володіння без відповідної правової підстави; як незаконне розцінюється і таке володіння, коли особа, набуваючи річ, не знала і не могла знати, що набуває її не від власника (добросовісний набувач)».

У постанові Верховного Суду від 31 березня 2021 року у справі № 752/4033/16-ц вказано, що «аналіз статті 387 ЦК свідчить, що віндикаційний позов - це вимога про витребування власником свого майна з чужого незаконного володіння. Тобто позов неволодіючого власника до володіючого невласника. Віндикаційний позов заявляється власником при порушенні його правомочності володіння, тобто тоді, коли майно вибуло з володіння власника: (а) фізично - фізичне вибуття майна з володіння власника має місце у випадку, коли воно в нього викрадене, загублене ним тощо; (б) «юридично» - юридичне вибуття майна з володіння має місце, коли воно хоч і залишається у власника, але право на нього зареєстровано за іншим суб`єктом. Належним відповідачем у віндикаційному позові є володіючий невласник».

Отже, у випадку якщо майно вибуло з володіння законного власника поза його волею, останній може розраховувати на повернення такого майна, незважаючи на добросовісність та відплатність його набуття сторонніми особами, і має право звернутися до суду з позовом про витребування майна з чужого незаконного володіння.

07 червня 2023 року третя особа ОСОБА_5 придбав 1/6 частини квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_3 , яка не мала права її відчужувати, майно вибуло з власності позивача не з його волі.

Якщо позивач вважає, що його право порушене тим, що право власності зареєстроване за відповідачем, то належним способом захисту може бути позов про витребування нерухомого майна, оскільки його задоволення, тобто рішення суду про витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння, є підставою для внесення відповідного запису до Державного реєстру прав.

За обставин цієї справи витребування майна є законним та пропорційним заходом, є виправданим, переслідує легітимну мету та є необхідним у демократичному суспільстві, тому не є таким, що порушує статтю 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, позовні вимоги про витребування майна з чужого незаконного володіння підлягають задоволенню повністю.

З урахуванням наведеного позовні вимоги по цій справі підлягають задоволенню повністю.

Крім того, позивач просить про стягнення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 35700,00 грн.

Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом судової справи, належать зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

01 травня 2023 року між ОСОБА_6 від імені та інтересах якого діяла законний представник мати ОСОБА_1 та адвокатським об`єднанням «Лезо» укладено договір надання правової допомоги № 01/05/2023-1, відповідно до умов якого позивач замовив надання юридичної допомоги (а.с.76-82, т. 1).

Вартість витрат на правову допомогу позивач підтверджує додатковою угодою до договору про надання правової допомоги (а.с. 83-88, т. 1), актом виконаних робіт № 1 (наданих послуг) від 25 липня 2023 року (а.с. 89-92, т. 1).

Відповідачі заперечували проти стягнення витрат на професійну правничу допомогу у зв`язку з їх неспівмірністю.

Згідно ч. 1 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Згідно ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно ч. 4 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частиною 1 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Нормами ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Отже, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

Враховуючи складність справи, розмір позовних вимог та розмір задоволених вимог, керуючись встановленими законом принципами виваженості та розумності, суд вважає можливим задовольнити вимоги про стягнення витрат з оплати правової допомоги частково у розмірі 9 000 грн. В решті заяви відмовити.

У зв`язку з тим, що позивачем пред`явлено до ОСОБА_3 дві позовні вимоги, до ОСОБА_4 одну вимогу, витрати на професійну правничу допомогу з урахуванням положень ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідачів на користь позивача виходячи з такого розрахунку: з ОСОБА_3 у розмірі 6 000 грн (9 000 грн/3 (загальна кількість заявлених вимог)*2(кількість задоволених вимог стосовно ОСОБА_3 ), з ОСОБА_4 у розмірі 3 0000 грн (9 000 грн * 3 (загальна кількість заявлених вимог)*(кількість задоволених вимог стосовно ОСОБА_4 ).

Позивачем згідно ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні позовної заяви сплачено ставку судового збору в розмірі 11 238,60 грн (а.с. 29, 116, т. 1), що складається із 1 073,60 грн за однією вимогою немайнового характеру до ОСОБА_3 та 10 708,81 грн за двома вимогами майнового характеру до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Отже, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, виходячи з такого розрахунку: з ОСОБА_3 у розмірі 6 692, 90 грн (11 238,60 грн/2+1 073,60 грн), з ОСОБА_4 у розмірі 5 619, 30 коп (11 238,60 грн/2).

Керуючись ст. 129 Конституції України ст. ст. 3, 15, 203, 215, 317,319, 321, 387, 388, 1216, 1217, 1218, 1223, 1261, 1267, 1268, 1273, 1296, 1301 ЦК України, Законом України «Про нотаріат», п. 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", п.36 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», ст. ст. 12, 13, 76, 81, 89, 133, 141, 142, 247, 259, 263, 264-265, 273, 353 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_6 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 за участю третіх осіб приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Довбах Наталії Петрівни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кравець Наталії Володимирівни, служби у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно, визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину та витребування майна з чужого незаконного володіння задовольнити повністю.

Визнати за малолітньою дитиною ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати свідоцтво про право на спадщину за законом, видане 18 лютого 2022 року ОСОБА_3 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Довбах Наталією Петрівною, реєстраційний № 21, в частині передачі права власності на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 недійсним.

Витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_3 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_4 , судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 6 692 (шість тисяч шістсот дев`яносто дві) грн 90 коп та судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6 000 (шість тисяч) грн.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_5 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_4 , судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 5 619 (п`ять тисяч шістсот дев`ятнадцять) грн 30 коп та судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3 000 (три тисячі) грн.

У решті заяви про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 08 березня 2024 року.

Суддя Н. Є. Арапіна