ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1742/24 Справа № 226/1307/21 Суддя у 1-й інстанції - Рибкін О. А. Суддя у 2-й інстанції - Бондар Я. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2024 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Бондар Я.М.,

суддів Зубакової В.П., Тимченко О.О.

секретар судового засідання Гладиш К.І.

сторони справи

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2

відповідач - ОСОБА_3 ,

третя особа: Приватний нотаріус Мирноградського міського нотаріального округу Заря Віта Вікторівна,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксації судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, без участі учасників справи, в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_3 , від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_4 на ухвалу Димитровського міського суду Донецької областівід 09 листопада 2023 року, постановлену суддею Рибкіним О.А. у м.Мирноград Донецької області, повний текст ухвали складено 14 листопада 2023 року,

УСТАНОВИВ

В провадженні Димитровського міського суду Донецької області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Мирноградського міського нотаріального округу Заря Віта Вікторівна, про визнання заповіту недійним.

Позивач ОСОБА_1 заявила клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, проведення якої просила доручити Кропивницькій філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України», яка знаходиться за адресою: Україна, 25491, Кіровоградська область, селище міського типу Нове, вулиця Металургів, будинок 2А, телефон: НОМЕР_1, e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 та поставити на вирішення експертизи наступні питання:

1) Чи страждала ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , психічними розладами в момент написання та підписання заповіту 24 жовтня 2018 року? Якщо так, то якими?

2) Якщо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , страждала психічними розладами в момент написання та підписання заповіту 24 жовтня 2018 року, то чи були такі розлади стійкими, який був їх ступінь вираженості та чи впливали ці розлади на вільне її волевиявлення, усвідомлення значення своїх дій та можливість керувати ними в момент написання та підписання вказаного заповіту 24 жовтня 2018 року?

3) Чи усвідомлювала ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , значення своїх дій та (або) могла керувати ними в момент написання та підписання заповіту 24 жовтня 2018 року?

4) Чи могли впливати на усвідомлення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 народження, значення своїх дій та (або) можливість керувати ними в момент написання та підписання заповіту 24 жовтня 2018 року медичні препарати, які були призначені лікарем-психіатром?

5) Чи впливали наявні у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , захворювання на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними в момент написання та підписання заповіту 24 жовтня 2018 року?

При цьому позивач ОСОБА_1 в обґрунтування заявленого клопотання зазначила, що вона та позивач ОСОБА_2 вже заявляли клопотання про призначення по справі посмертної судово-психіатричної експертизи та ухвалою суду від 26.12.2022 була призначена відповідна експертиза (СПЕ), проведення якої було доручено спеціалістам Дніпровської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України». Цією експертною установою було визначено вартість проведення експертизи в сумі 71016 грн., що для них є дуже великою сумою. У зв`язку з цим вона зверталась до Дніпровської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України» з заявами про надання розрахунку вартості проведення судово-психіатричної експертизи (посмертної) з зазначенням вартості години роботи експерта та часу, необхідного експерту для проведення вказаної експертизи, з зазначенням усіх досліджень в погодинному виміри, які увійшли в розрахунок вартості проведення експертизи. На це вона отримала відповідь, в якій її було повідомлено, що вартість однієї експертогодини складає 537,94 грн. та повідомлено, що експертами установи на проведення вказаної експертизи витрачено вже 132 експертогодини. Відповіді на інші питання надані не були. Оскільки відповіді на поставлені питання щодо розрахунку вартості судово-психіатричної експертизи (посмертної) вона так і не отримала, вважає, що виставлена сума за проведення даного виду експертизи є необґрунтованою. Тому вона звернулась телефоном до інших філій Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України», де з`ясувала, що попередньо обраховані суми, які можуть бути виставлені експертною установою за проведення СПЕ менші, ніж виставлена Дніпровською філією судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України». Тому вона і заявляє знов клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, яку просить доручити іншій експертній установі - Кропивницькій філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України».

Ухвалою Димитровського міського суду Донецької області від 09 листопада 2023 року клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи задоволено.

Призначено по справі посмертну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручено спеціалістам Кропивницької філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України», яка розташована за адресою: 25491, Кіровоградська область, селище міського типу Нове, вулиця Металургів, будинок 2А.

На вирішення посмертної судово-психіатричної екпертизи поставлені наступні запитання:

1) Чи страждала ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , психічними розладами (захворюваннями) на момент написання (підписання) заповіту, а саме станом на 24 жовтня 2018 року? Якщо так, то якими?

2) Якщо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , страждала психічними розладами (захворюваннями) на момент написання (підписання) заповіту 24 жовтня 2018 року, то чи були такі розлади (захворювання) стійкими, який був їх ступінь вираженості та чи впливали ці розлади (захворювання) на вільне її волевиявлення, усвідомлення значення своїх дій та можливість керувати ними на момент написання (підписання) вказаного заповіту 24 жовтня 2018 року?

3) Чи усвідомлювала ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , значення своїх дій та (або) могла керувати ними на момент написання (підписання) заповіту 24 жовтня 2018 року?

Для проведення експертизи направлено експертам копію цієї ухвали, матеріали цивільної справи, медичну карту амбулаторного хворого №4654 ОСОБА_5 .

Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.

Витрати з проведення експертизи покладені на позивача ОСОБА_1 .

Провадження по справі зупинено на час проведення експертизи.

Ухвалою Димитровського міського суду Донецької області від 26 грудня 2023 року виправлена описка в ухвалі від 09 листопада 2023 року у назві експертної установи, а саме замість зазначеної експертної установи «Кропивницька філія судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України» вважати правильним «Кропивницька філія судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» у відповідних відмінках.

Відповідач ОСОБА_3 , від імені та в інтересах якої діє представник ОСОБА_4 , будучи незгодною з ухваленим судовим рішенням подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на незаконність і необґрунтованість оскаржуваної ухлали, просить її скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

При цьому, представник відповідача ОСОБА_4 зазначає, що клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, позивачем належним чином необґрунтовано, відсутнє посилання на обсяг доказів, які мають бути надані експерту для дослідження психічного стану особи, відносно якої проводиться експертиза, відсутні документи, в яких зафіксовано вихідні дані, необхідні для вирішення поставлених перед експертом питань, що є окремим предметом доказування в межах розгляду даної справи.

Представник відповідача вважає, що витребувана судом медична картка ОСОБА_5 не може бути визнана доказом, оскільки вона не містить вихідних даних, необхідних для вирішення поставлених перед експертом питань. Вказує, що зазначена картка має лише відомості про те, що ОСОБА_5 два рази, а саме 30.11.2017 та 10.01.2018 знаходилась на огляді у лікаря ОСОБА_6 в місті Бахмут Донецької області «за заявою онуки ОСОБА_1», стан здоров`я ОСОБА_5 вказано зі слів онуки, а 10.01.2018 стан здоров`я вказано за телефонною розмовою. Таким чином лікарем було проведено поверхневий огляд хворої. Окрім того медична картка містить виправлення та підтирання.

Зазначає, що ОСОБА_5 на протязі тривалого часу проживала у місті Мирноград Донецької області, але жодних відомостей, що вона перебувала на обліку у лікаря психіатра за місцем проживання, або спостерігалася та лікувалася немає.

Представник відповідача вважає, що позивачами не наведено суду переконливих доводів необхідності проведення такої експертизи на момент розгляду клопотання. Зазначає, що позивачі відмовились сплачувати перше експертне дослідження, так як вважають, що завищена його вартість, тому нове клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи з боку позивача ОСОБА_1 призведе до затягування розгляду справи, що також є однією з підстав відмови у задоволенні клопотання.

Окрім того представник відповідача зазначає, що за клопотанням позивача судом була долучена записка, яку начебто писала померла ОСОБА_5 , зміст якої на думку позивача вказує на психічний стан померлої ОСОБА_5 за життя, але позивачем не доведено, що саме ця записка була написана саме померлою ОСОБА_5 , а судом на цій стадії розгляду справи не може бути визначено як письмовий доказ. Також сторона відповідача вважає, що позивачем не доведено справжність цієї записки, оскільки ніхто не бачив, що цю записку власноруч написала померла ОСОБА_5 за життя.

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

29 березня 2024 року на електронну адресу Дніпровського апеляційного суду від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення судового засідання, призначеного на 02 квітня 2024 року на 10:10 годин на іншу дату, повідомивши її та інших учасників справи про дату та час наступного судового засідання завчасно. Позивач зазначає, що вона бажає приймати участь у судовому засіданні при розгляді апеляційної скарги представника відповідача ОСОБА_4 на ухвалу від 09 листопада 2023 року, однак за відсутності Інтернету за місцем її проживання вона позбавлена можливості проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Згідно ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Пунктами 10, 11 частини 2 цієї статті визначено, що одними із основних принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно ч.1 ст.371 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів із дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

Згідно статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду, як джерело права.

Статтю 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з нормами ст.17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст.17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Вищенаведені положення закону направлені на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які беруть участь у справі.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, №11681/85, §35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Оскільки, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, а відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні, колегія суддів вважає за можливе провести апеляційний розгляд за відсутності сторін та звертає увагу на те, що клопотання позиція про призначення та проведення експертизи судом першої інстанції задоволено, тобто позиція позивача почута судом апеляційної інстанції, тому в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відкладення судового розгляду слід відмовити.

Заслухавши суддю доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, заявлених вимог, за наявними у справі матеріалами, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга представника відповідача ОСОБА_4 не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Суд першої інстанції, задовольняючи клопотання позивача, виходив з того, що для встановлення психічного стану ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , необхідні спеціальні знання в галузі медичної психіатрії, тому клопотання позивача ОСОБА_1 підлягає задоволенню та по справі необхідно призначити посмертну судово-психіатричну експертизу.

Колегія суддів повністю погоджується з таким висновком суду першої інстанції та не погоджується з доводами сторони відповідача викладеними в апеляційній скарзі.

Згідно ч.1, 4, 5 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до п. п. 1, 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» звернута увага судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Таким чином, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

При цьому, положенням пункту 2 частини 1 статті 105 ЦПК України передбачено, що призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно, в тому числі встановити психічний стан особи.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 в якому просять суд визнати недійсним заповіт ОСОБА_5 , складений на ім`я ОСОБА_3 , посвідчений 24 жовтня 2018 року приватним нотаріусом Мирноградського міського нотаріального округу Донецької області Зарею В.В., посилаючись на те, що ОСОБА_5 через власний психічний та емоційний стан

Позивачем ОСОБА_1 заявлено клопотання про призначення по справі посмертної судово-психіатричної експертизи для визначення психічного стану ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у момент посвідчення заповіту, оскільки за декілька років до смерті поведінка спадкодавці виходила за межі поведінки психічно здорової людини.

У відповідності до ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно п.2 ч.2 цієї статті ці данні встановлюються в т.ч. на підставі висновків експертів.

Відповідно до положень ч.ч.1,3,5 п.3,4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальностісторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно вимог ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до пункту 18 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» для встановлення психічного стану заповідача в момент складання заповіту, який давав би підставу припустити, що особа не розуміла значення своїх дій і (або) не могла керувати ними на момент складання заповіту, суд призначає посмертну судово-психіатричну експертизу.

Таким чином, призначаючи у справі посмертну судово-психіатричну експертизи, суд першої інстанції діяв в межах зазначених вимог процесуального закону, сприяючи всебічному з`ясуванню обставин справи.

Керуючись ст.ст.367,374, 375, 381, 382 ЦПК України, Дніпровський апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_3 , від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Ухвалу Димитровського міського суду Донецької областівід 09 листопада 2023 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 02 квітня 2024 року.

Головуючий:

Судді: