провадження № 2/631/197/24
справа № 631/1520/23
У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

11 березня 2024 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі судді Трояновської Т. М. розглянувши питання можливості відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 ) про стягнення витрат на утримання, догляд, лікування та поховання спадкодавця та зміну черговості одержання права на спадкування,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії АХ № 1142534 від 20 вересня 2023 року діє адвокат Дем`яненко Ольга Олегівна, звернулась до Нововодолазького районного суду Харківської області із позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить стягнути з останньої на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , витрати на утримання, догляд, лікування та поховання ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , в сумі 22635 гривень 76 копійок та визнати за ОСОБА_1 право на спадкування разом із спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 88 років.

В порядку, передбаченому частиною 7 статті 187 Цивільного процесуального кодексу України, судом отримано інформацію від Центру надання адміністративних послуг Нововодолазької селищної ради Харківської області, відповідно до якої зазначено, що ОСОБА_2 не зареєстрована за адресою:АДРЕСА_2 .

Разом із тим, згідно інформації Головного управління Державної міграційної служби в Харківській області, надісланої на електронну адресу суду 11 березня 2024 року та зареєстрованої за вхідним № ЕП-446/24-вх. встановлено, що відповідач по справі, ОСОБА_2 , все ж таки зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Позовна заява подана з додержанням вимог статтей 175 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Істотних недоліків в оформлені матеріалів позову судом не виявлено.

Дослідивши матеріали справи було встановлено що представник позивача адвокат О. Дем`яненко просила суд відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору в сумі 2147 гривень 20 копійок (1073 гривні 60 копійок за вимогу майнового характеру та 1073 гривні 60 копійок за вимогу немайнового характеру) за подання позовної заяви до ухвалення судового рішення у справі.

З цього приводу слід зазначити, що відповідно до вимог частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За загальними правилами цивільного судочинства судовий збір належить до судових витрат, які несуть суди усіх рівнів, коли розглядають позовну заяву, апеляційну, касаційну скарги чи заяву про перегляд судових рішень Верховним Судом.

Разом із тим частини 1 та 3 статті 136 Цивільного процесуального кодексу України визначають, що суд , враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до приписів частини 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі Закону України «Про судовий збір»), стаття 3 якого визначає, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення тощо.

Приписами статті 8 наведеного вище Закону України регламентовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Крім того, Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 29 Постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснив, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, законодавством встановлені конкретні умови, за наявності яких можливе звільнення від сплати судового збору, його відстрочення або розстрочення. Єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи.

Заява про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідну заяву, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору, представник позивача зазначила, що ОСОБА_1 є особою пенсійного віку та отримує тимчасову державну соціальну допомогу, як особа пенсійного віку, яка не набула права на пенсію в розмірі 1934 гривні 00 копійок в місяць. ОСОБА_1 перебуває у скрутному матеріальному становищі. Всі заощадження, які ОСОБА_1 накопичила за попередні роки, вона витратила на догляд та поховання ОСОБА_3 , а частково кошти навіть були запозичені у знайомих.

Згідно наданої копії довідки про доходи № 341 від 05 травня 2023 року розмір доходу ОСОБА_1 за 12 місяців 2022 року становить 21398 гривень 77 копійок.

З огляду на викладене, вбачається, що позивач є особою пенсійного віку, яка отримує тимчасову державну соціальну допомогу. Згідно наданої довідки її дохід за 2022 рік складає 21398 гривень 77 копійок, а отже відповідно судовий збір, який необхідно сплатити ОСОБА_1 складає 10 відсотків розміру річного доходу позивачки.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що підстави наведені позивачем для відстрочення сплати судового збору є поважними, а тому суд вважає за можливе задовольнити клопотання представника позивача та відстрочити позивачу сплату судового збору за подання позовної заяви до ухвалення судового рішення у справі.

Водночас суд бере до уваги, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

У зв`язку з цим при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності Цивільного процесуального кодексу України, Закону України «Про судовий збір», а також іншим нормативно-правовим актам України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Підстави, визначені статтями 185 186 Цивільного процесуального кодексуУкраїни, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Оскільки подані заявником матеріали не містять явних і очевидних перешкод для прийняття позову до розгляду, то провадження у справ належить відкрити.

Відповідно до частини 2 та 4 статті 19 Цивільного процесуального кодексу України цивільне судочинство здійснюється за правилами загального або спрощеного позовного провадження. При цьому, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ та справ незначної складності.

Приписами частини 4 статті 274 Цивільного процесуального кодексуУкраїни передбачено заборону на обрання форми цивільного судочинства. Так, пункт 2 частини 4 вищезазначеної норми права встановлено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Зважаючи на характер спірних правовідносин та беручи до уваги, що однією із вимог позивача є визнання за нею права на спадкування після смерті ОСОБА_3 , з метою правильного вирішення спору, суддя вважає, що цивільну справу належить розглядати в порядку загального позовного провадження.

Позивачем до позовної заяви не додано заяв чи клопотань, які потребують вирішення без виклику сторін під час відкриття провадження.

На підставі викладеного, керуючись статтями 19, 27, частиною 5 статті 128, статтями 187, 260, 261, 274, 352 355 Цивільного процесуального кодексуУкраїни, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання сторони позивача про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання позовної заяви до ухвалення судового рішення у справі

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення витрат на утримання, догляд, лікування та поховання спадкодавця та зміну черговості одержання права на спадкування, та відкрити провадження у цивільній справі № 631/1520/24 (провадження № 2/631/197/24).

Розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 11 годину 00 хвилин 08 квітня 2024 року та провести його у приміщенні Нововодолазького районного суду Харківської області, розташованого за адресою: Харківська область, Харківський район, селище міського типу Нова Водолага, вулиця Захисників України, будинок № 1.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали, протягом якого відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 178 Цивільного процесуального кодексуУкраїни, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до вимог частини 4 статті 178 Цивільного процесуального кодексуУкраїни, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У строк для подання відзиву, відповідно до частини 1 статті 193 Цивільного процесуального кодексуУкраїни, відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин 3 5 статті 178 Цивільного процесуального кодексуУкраїни, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Відповідач не пізніше ніж у п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив, має право надати свої заперечення або письмові пояснення щодо відповіді на відзив, оформлені у відповідності з вимогами частин 3 5 статті 178 Цивільного процесуального кодексуУкраїни, копія яких одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити сторонам та іншим учасникам справи, що відповідно до вимог статті 83 Цивільного процесуального кодексуУкраїни, позивач, особи яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви; відповідач, повинний подати суду докази разом з поданням відзиву. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі разом із копією позовної заяви та доданими до неї документами надіслати відповідачу, позивачу лише копію ухвали.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою: https://nv.hr.court.gov.ua/sud2028/.

Ухвала не може бути оскаржена в апеляційному порядку та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Т. М. Трояновська