Справа №:755/3341/24
Провадження №: 2/755/3013/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"06" березня 2024 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Стрілець Дмитро Васильович, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чижиков Олександр Олександрович, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Топілко Оксана Олександрівна, про визнання договору недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію та витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Стрілець Д.В., Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чижиков О.О., Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Топілко О.О., про визнання договору недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію та витребування майна з чужого незаконного володіння.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Перевіривши матеріали позовної заяви та долучених до неї документів, судом встановлено такі недоліки.

У позовній заяві позивач просить:

-визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений 26 квітня 2010 року між ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , посвідчений Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Стрілець Д.В., зареєстрований в реєстрі за номером 1065;

-скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриття розділу), індексний номер: 59650257 від 04 серпня 2021 року, номер запису про право власності: 43319588, прийняте Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Христенко О.В. на підставі договору купівлі-продажу квартири, серія та номер: 1065, виданий 26 квітня 2010 року, щодо права власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер нерухомого майна: 000) за ОСОБА_2 ;

-скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер:

64817202 від 15 вересня 2022 року, номер запису про право власності: 47869852, прийняте Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чижиковим О.О. на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер: 10942, виданого 15 вересня 2022 року, щодо права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 ;

-витребувати з володіння ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер нерухомого майна: 000) на користь позивача;

-визнати недійсним договір іпотеки, серія та номер: 1991, виданий 19 грудня 2022 року Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Топілко О.О. про заставу квартири АДРЕСА_1 ;

-скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 65835324, номер запису про обтяження: 48752121, прийняте Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Топілко О.О. на підставі договору іпотеки, серія та номер: 1991, виданого

19 грудня 2022 року, щодо заборони на нерухоме майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 ;

-скасувати рішення про державну реєстрацію права та їх обтяжень, індексний номер: 65835440 від 19 грудня 2022 року, номер запису про іпотеку: 48752209, прийняте Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Топілко О.О. на підставі договору іпотеки, серія та номер: 1991, виданого 19 грудня 2022 року, щодо застави квартири

АДРЕСА_1 .

Згідно із пунктами 2, 4, 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно із частиною першою статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до частини першої статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідно до частини третьої статті 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно із частиною першою статті 55 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем, серед іншого, заявлено вимогу про визнання недійсним договору іпотеки від 19 грудня 2022 року, посвідченого Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Топілко О.О. щодо квартири

АДРЕСА_1 , скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, стороною якого (іпотекодержателем) є ОСОБА_6 . Разом з тим, ОСОБА_6 не залучений до участі у справі, хоча рішення суду у цій справі може вплинути на його права та обов`язки, як іпотекодержателя.

Таким чином, позивачу слід привести позовну заяву у відповідність до вимог законодавства та визначитися зі складом учасників судового процесу.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 173 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України встановлено, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Також пунктом 16 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК України тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовано Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (із змінами та доповненнями).

Отже, судовий збір з позовної заяви про витребування майна визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Заявлена позивачем вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння є самостійною вимогою майнового характеру, є окремим об`єктом справлення судового збору, та не свідчить про підстави для визнання вимог про визнання договорів недійсними, вимогами майнового характеру.

Пунктом 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору встановлено пунктом 2 статті 4 вказаного Закону. Зокрема, за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, не майнового характеру

- 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік»

у 2024 році прожитковий мінімум працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3 028 гривень.

Згідно із частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, судом встановлено, що позивачем у позові заявлено чотири вимоги немайнового характеру, кожна з якої є об`єктом справляння судового збору у сумі 1 211,20 грн (на загальну суму

- 4 844,80 грн) та одну вимогу майнового характеру про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Стосовно визначення суми судового збору за вимогу майнового характеру, суд зазначає таке.

Як уже зазначалося раніше, позивачем в порушення пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК України не зазначено ціну позову - вартість об`єкту нерухомості, а саме - квартири

АДРЕСА_1 , яка також не підтверджена належним доказом щодо реальною вартості цього майна на дату подання позовної заяви, з урахуванням якої і має бути визначено ціну позову та сплачено судовий збір як за вимогу майнового характеру щодо витребування майна.

Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

Вищевикладене є недоліками позовної заяви, які повинні бути усунуті позивачами шляхом зазначення ціни позову, виходячи з дійсної (ринкової) вартості об`єкта нерухомого майна на дату звернення з цим позовом до суду, з долученням доказів такої вартості (дослідження/експертизи/звіт, який чинний протягом шести місяців, що передують даті звернення позивача з позовом до суду).

Оскільки позивачем не надано належних доказів на підтвердження реальної вартості майна на момент пред`явлення позову, то суд позбавлений можливості зазначити точну суму судового збору, яку слід сплатити.

Згідно із частиною другою статті 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Отже, позивачу слід надати докази на підтвердження реальної вартості спірного майна на момент пред`явлення позову та виходячи з цього сплатити судовий збір згідно із вимогами наведеного законодавства України, а у випадку, якщо на момент пред`явлення позову встановити точну ціну позову неможливо, судовий збір попередньо визначається судом у сумі 15 140,00 грн, що відповідає 5 розмірам прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Таким чином, за подання цієї позовної заяви сума судового збору, що підлягала сплаті позивачем становить 19 984,80 грн.

Судом встановлено, що позивачем долучено квитанцію про сплату судового збору від 17 лютого 2024 року на суму 6 056,00 грн та квитанцію про сплату судового збору від 22 лютого 2024 року на суму 2 423,00 грн.

Тобто фактично сплачена позивачем сума становить - 8 479,00 грн.

Отже, позивачу слід доплатити різницю між фактично сплаченою сумою судового збору та визначено сумою судового збору, що становить 11 505,80 грн.

Відповідні документи, що підтверджують сплату судового збору, або ж документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, позивачу слід надати суду.

При зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Дніпров.р-н/22030101, Код отримувача (код ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), рахунок отримувача: UA 0026005, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позову не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до частини першої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Стрілець Дмитро Васильович, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чижиков Олександр Олександрович, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Топілко Оксана Олександрівна, про визнання договору недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію та витребування майна з чужого незаконного володіння, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хромова