СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 2/759/2284/24
ун. № 759/3238/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2024 року м. Київ

суддя Святошинського районного суду м. Києва Ул`яновська О.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовними вимогами ОСОБА_1 до Київської міської Ради, третя особа: Приватний нотаріус Красновська Тетяна Валеріївна про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

14.02.2024 до Святошинського районного суду м. Києва надійшла вищевказана цивільна справа, яку 14.02.2024 передано судді, для вирішення питання про відкриття провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

При вивчені позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

В той же час, відповідно положень статті 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Так, в даному випадку позивачем заявлено вимоги, у яких ціна позову залежить від вартості оспорюваного майна, що передбачено ст. 176 ЦПК України.

Разом з тим, відповідно до п.3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

За статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12 липня 2001 року незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений обов`язковим.

В той же час, як встановлено ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (станом на час звернення до суду) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, підлягає сплаті судовий збір 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211 грн 20 коп.) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (15140 грн 00 коп.)..

Тобто розмір судового збору у даній категорії справ, встановлюється безпосередньо від ціни позову, яку позивач має визначити від частки вартості майна, право власності на яке він просить визнати, в порядку спадкування за законом.

Однак, як встановлено судом з наданих матеріалів позову, в порушення вищенаведених вимог закону, позивачем не надано актуальну грошову оцінку оспорюваного нерухомого майна, станом на момент подачі даної позовної заяви, що позбавляє можливості суд встановити точну суму судового збору, що підлягає сплаті за подання позовної заяви, адже така сума встановлюється в розрахунку одного відсотка від ціни позову.

Таким чином, враховуючи наведені норми закону, позивачу у своїй заяві необхідно зазначити ціну позову, яка залежить від актуальної оцінки, вартості 1/4 частки оспорюваної квартири на момент подання даного позову та сплатити судовий збір у порядку та розмірі, встановленому законом, з урахуванням актуальної ціни позову.

Крім того, варто зауважити, що суд позбавлений можливості вказати, який саме розмір судового збору підлягає до сплати позивачем за подання даної позовної заяви, адже така сума залежить від ціни позову, яка розраховується від вартості частини майна, щодо якого заявлений спір та яка не визначена позивачем у даній заяві.

У разі неможливості позивачем надати докази проведення експертної оцінки щодо вказаного спадкового майна, позивач повинен надати відповідні докази, а також належним чином обґрунтувати зазначені обставини.

З квитанції № від 31.01.2023 року вбачається, що позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 1073 грн 60 коп.

Внаслідок чого, позивачеві необхідно визначитися з ціною позову та сплатити решту суми судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, який необхідно перерахувати на платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях, які зазначені за відповідним посиланням: https://sv.ki.court.gov.ua/sud2608/gromadyanam/tax/.

Крім сплати судового збору, позивач не звільнений від обов`язку зазначити обставини з посиланням на докази щодо дійсної вартості майна та вказати відповідну ціну позову у позовній заяві.

Згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" у справах про спадкування права власності на нерухоме майно суди не повинні задовольняти позовні вимоги про визнання права власності в порядку спадкування за законом чи за заповітом за відсутності спору між спадкоємцями стосовно спадщини, оскільки реалізація прав позивачів має інші механізми: звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, встановлення факту прийняття спадщини, продовження строку прийняття спадщини (у разі відкриття спадщини до 1 січня 2004 року), про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, про встановлення факту постійного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем щодо правовідносин, які виникли після набрання чинності ЦК. Одночасно судам необхідно враховувати, що свідоцтво про право на спадщину видається нотаріусом на підставі письмової заяви спадкоємців після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених ч. 2 ст. 1270, ст. 1276 ЦК, - не раніше зазначених у цих статтях строків. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям, що прийняли спадщину, тобто тим, які постійно проживали разом зі спадкодавцем чи подали заяву нотаріусу про прийняття спадщини.

Із позовної заяви вбачається, що позивач просить визнати за ним право власності в порядку спадкування на частки квартир, які успадкував після смерті батька. Окрім того, позивач не обґрунтував той факт, що його батько помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а він звернувся до нотаріуса лише у 2023 р.

З огляду на наведене, позивачу необхідно також уточнити позовні вимоги щодо встановлення факту прийняття спадщини після смерті батька, строки звернення до нотаріуса лише у 2023 році та у випадку уточнення позовних вимог - доплатити судовий збір у розмірі (п. 2 ч. 2 ст. 4, ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (із подальшими змінами та доповненнями).

Згідно ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї документів, у позовній заяві відсутні відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін.

Крім того, позивач, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), має зазначити наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Позивач підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

У той же час, додані до матеріалів позовної заяви документи не засвідчені належним чином, з урахуванням ст. 95 ЦПК України та всупереч положенням п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем не зазначено щодо наявності в останньої або в іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких долучені до позовної заяви.

Таким чином, позивачем має бути долучено до матеріалів позовної заяви документи відповідно до переліку, зазначеного у позовній заяві, у копіях, засвідчених в порядку, встановленому чинним законодавством України, або власноручно із зазначенням про наявність у позивача оригіналів таких документів, або у разі відсутності у позивача оригіналів таких документів - із зазначенням про наявність у іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких долучено до позовної заяви.

Вищенаведені недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст.ст. 177, 175, ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської Ради, третя особа: Приватний нотаріус Красновська Тетяна Валеріївна про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів для усунення зазначених недоліків, який починає перебігати з дня отримання позивачем ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися не поданою і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.В. Ул`яновська