Справа № 278/815/24
У Х В А Л А

15 лютого 2024 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Дубовік О. М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування із чужого незаконного володіння земельної ділянки,-

ВСТАНОВИВ:

До Житомирського районного суду Житомирської області в порядку цивільного судочинства надійшла зазначена позовна заява, у якій ОСОБА_1 просить витребувати у ОСОБА_2 з чужого незаконного володіння земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0421, площею 1000 кв м, що розташована за адресою: с. Глибочиця Глибочицької сільської ради Житомирського району Житомирської області.

Разом з тим судом встановлено, що у провадженні судді Житомирського районного суду Житомирської області ОСОБА_3 перебувала цивільна справа № 278/420/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області, приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька Світлана Леонідівна про визнання договору недійсним та скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку.

Предметом розгляду вказаної справи було вирішення питання щодо:

- скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності ОСОБА_4 на земельну ділянку площею 0,1 га з кадастровим номером :02:001:0421, місце розташування: АДРЕСА_1 , номер запису про право власності 33127388, дата державної реєстрації 06.09.2019 року, державний реєстратор: приватний нотаріус Демецька С. Л., Житомирський районний нотаріальний округ, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 48575398 від 09.09.2019 року;

- визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:0421, що укладений 08.10.2019 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Демецькою С. Л., реєстраційний номер: 8358;

- скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 0,1 га з кадастровим номером :02:001:0421, місце розташування: АДРЕСА_1 , номер запису про право власності 33586124, дата державної реєстрації: 08.10.2019 року, державний реєстратор: приватний нотаріус Демецька С. Л., Житомирський районний нотаріальний округ, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 49073944 від 08.10.2019 року, припинивши право власності ОСОБА_2 на цю земельну ділянку.

За наслідками розгляду зазначеної справи 278/420/22 судом 28.09.2023 року ухвалено рішення про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (а.с. 16-18).

Постановою Житомирського апеляційного суду від 20.12.2023 року (а.с. 7-12) рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 29.09.2023 року змінено; викладено мотивувальну частину рішення в редакції даної постанови.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо, зокрема, є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Приписами ч. 1 ст. 39 ЦПК України визначено, що з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки судді, що схвалені резолюцією № 2006/23 Економічної та Соціальної ради ООН від 27 липня 2006 року, суддя повинен взяти самовідвід від участі в будь-якому процесі, коли для нього неможливе винесення неупередженого рішення у справі або коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупередженого рішення.

Практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення заяви про відвід (самовідвід), якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.

Такі висновки покладені в основу рішення Європейського суду з прав людини, постановленого 24 травня1989 року у справі за заявою Гаусшильдта (Hauschildt Case), відповідно до змісту якого, при зовнішній демонстрації судом незалежності та безсторонності можуть виникнути щодо цього сумніви. Важливою є та довіра, яку суди в демократичному суспільстві повинні викликати у громадськості.

Європейський суд з прав людини в п. п. 24-30 рішення від 26 жовтня 1984 р. у справі "Де Куббер проти Бельгії" розтлумачив поняття безсторонності суду в тому аспекті, що правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно також бути видно, що воно чиниться, зокрема, в демократичному суспільстві суд повинен викликати довіру у громадськості.

У рішенні в справі "Ветштайн проти Швейцарії" від 28 жовтня 1998 року Європейський суд з прав людини зазначив, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри в недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Таким чином, зміст наявних обставин у даній справі, приписи цивільного процесуального законодавства України та зазначені положення Бангалорських принципів поведінки судді та рішень ЄСПЛ, на переконання суду, дають достатні підстави для заявлення та задоволення самовідводу у даній справі, оскільки головуючим суддею здійснено розгляд цивільної справи № 278/420/22, предметом розгляду якої було визнання договору недійсним та скасування державної реєстрації права власності на спірну земельну ділянку, що і у даній справі, з приводу чого судом вже викладено свою позицію.

Відтак, з метою недопущення виникнення сумнівів у учасників справи в об`єктивності і неупередженості суду при розгляді даної цивільної справи, існує необхідність у задоволенні самовідводу головуючого судді.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 36, 39 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити заяву про самовідвід судді Дубовік О. М. щодо розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування із чужого незаконного володіння земельної ділянки.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О. М. Дубовік