СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-о/759/215/24
ун. № 759/1958/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2024 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Бабич Н.Д., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Управління (центр) надання адміністративних послуг Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 про встановлення факту, перебування на утриманні недієздатного,-

ВСТАНОВИВ:

25.01.2024 р до суду надійшла вказана заява.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, після отримання позовної заяви перевіряє її на дотримання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

Перевіривши матеріали позовної заяви встановлено обставини, які вказують на те, що заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

В порушення зазначено до заяви не надано доказ направлення всім учасникам процесу.

Згідно зі статтею 318 ЦПК у заяві про встановлення юридичного факту повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою.

В заяві заявник не зазначено для якої мети необхідно саме заявникові встановлення факту перебування на утриманні недієздатного. Зазначення в заяві мети для забезпеченя прав та інтересів ОСОБА_3 , в тому числі можливих майбутніх спадкових справ.

Слід зазначити, що юридичний факт, який має значення на майбутнє не встановлюється. Від мети встановлення даного факту, залижеть коло заінтересованих осіб.

Визначаючи, чи пов`язується з установленням факту виникнення в заявника певних цивільних прав та обов`язків, суд застосовує положення статті 1 Цивільного кодексу. За змістом частини першої статті 1 ЦК цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини, засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників (цивільні відносини). Тобто цивільними є відносини, які відповідають наведеним критеріям.

Таким чином, заявнику необхідно зазначити для якої мети необхідно саме заявникові встановлення факту перебування на утриманні недієздатного.

Слід також звернути увагу, що встановлення факту перебування на утриманні недієздатного,- може бути пов`язане з виконанням ним військового обов`язку, стосуватись проходження військової служби, реалізації ним права на відстрочку від призиву на військову службу.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року (справа №362/643/21) зазначено, що військова служба є різновидом публічної, тому спори з приводу проходження військової служби, зокрема з приводу соціального захисту військовослужбовців, належать до юрисдикції адміністративних судів.

Перелік осіб, які мають право на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації, визначений статтею 23 Закону «Про мобілізацію та мобілізаційну підготовку».

Заявник зазначає, що на даний час є військовослужбовцем.

Ураховуючи, що у заявника та ТЦК може виникнути спір, пов`язаний з доведенням наявності підстав для звільненя ( відстрочки) від призову на військову службу під час мобілізації і не пов`язаний з виникненням чи реалізацією цивільних прав та обов`язків заявника, їх виникненням, існуванням та припиненням, за предметом та можливими правовими наслідками цей спір може стосуватися лише сфери публічно-правових відносин, тому, на думку суду такий спір не підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства.

Отже, в залежності від мети встановлення юридичного факту перебування на утриманні недієздатного, заява може бути розглянута в порядку окремого провадження або в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Вказані недоліки повинні бути усунуті шляхом подання нової редакції позовної заяви з зазначенням вказаних даних.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Оскільки, без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, суддя вважає за необхідне заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Управління (центр) надання адміністративних послуг Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 про встановлення факту, перебування на утриманні недієздатного,- залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків терміном у 5 календарних днів з моменту отримання копії ухвали суду. Зазначені недоліки позовної заяви повинно бути усунено шляхом подання до суду заяви про усунення недоліків за підписом позивача або його представника через канцелярію суду, або направити засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя: Бабич Н.Д.