ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 607/6901/22Головуючий у 1-й інстанції Кунець Н.Р.
Провадження № 22-ц/817/19/24 Доповідач - Храпак Н.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 січня 2024 року м. Тернопіль

Тернопільський апеляційний суд в складі:

Головуючої - Храпак Н.М.

Суддів - Костів О. З., Хома М. В.,

за участі секретаря - Іванюта О.М.

без участі сторін, належним чином

повідомлених про дату, час і місце

розгляду справи,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 607/6901/22 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Гонта М.С., на рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 06 червня 2023 року, ухваленого суддею Кунець Н.С., повний текст якого виготовлено 08 червня 2023 року, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача приватний виконавець Варивода Дмитро Васильович про визнання недійсними результатів електронних торгів та протоколу проведення електронних торгів, -

В С Т А Н О В И В:

у червні 2022 року ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до відповідача Державного підприємства «Сетам», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача приватний виконавець Варивода Д.В., в якому просить: скасувати результати електронних торгів, проведених ДП «Сетам» 26.05.2022 з реалізації майна навантажувача «Komatsu FG18T-20», д.н.з. НОМЕР_1 , № шасі НОМЕР_2 , рік випуску 2005, по лоту № НОМЕР_3 ; визнати недійсним протокол №570981 проведення електронного аукціону, сформований 26.05.2022 за результатами проведених ДП «Сетам» 26.05.2022 з реалізації майна навантажувача «Komatsu FG18T-20», д.н.з. НОМЕР_1 , № шасі НОМЕР_2 , рік випуску 2005, по лоту № НОМЕР_3 , на користь учасника ОСОБА_2 (Учасник 15) та організувати нові торги за лотом 509345.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що 07.02.2022 на електронному майданчику OpеnMarket (ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України) відбулася публікація, що відбудеться електронний аукціон з продажу навантажувача «KOMATSU FG18T-20», д.н.з. НОМЕР_1 , № шасі НОМЕР_2 , рік випуску - 2005 (номер лоту 509345) з датою закінчення подання заявок 28.02.2022. Позивач мав намір взяти участь в електронному аукціоні з реалізації майна (реєстраційний номер лоту 509345) та придбати його. Однак, 25.02.2022 повідомлено, що у зв`язку із введенням на території України правового режиму воєнного стану та відповідними причинами всі аукціони, які проходять в системі ОреnМаrkеt СЕТАМ зупинено. З метою дотримання прав всіх учасників торгів та умов проведення аукціонів торги будуть поновлені і призначена нова дата їх проведення. Про це буде повідомлено всіх учасників торгів у їх особистих кабінетах. Незважаючи на це, торги по реєстраційному номеру лоту 509345 не були зупинені, підтвердженням даної обставини є те, що відбувалася реєстрація учасників.

Позивач вказує, що з метою придбати необхідне йому майно по реєстраційному номеру лоту 509345 26.02.2022, він вирішив подати ДП «СЕТАМ» заявку на участь в електронних торгах та 27.02.2022 при спробі сплатити гарантійний внесок, система реалізації майна OpenMarkеt СЕТАМ не приймала його платіж. Спроби в телефонному режимі вирішити питання щодо сплати гарантійного внеску не дали результату. Працівники ДП «СЕТАМ» зіслалися на технічний збій Системи. 28.02.2022 торги не відбулися. 24.05.2022 в мережі Інтернет він побачив інформацію ДП «СЕТАМ» від 20.05.2022, що OpenMarkеt СЕТАМ поновлює аукціони з продажу арештованого майна та конфіскованого майна. До особистого кабінету на сайті Системи повідомлення про те, що торги відновлені він не отримував. При спробі завершити 24.05.2022 реєстрацію на електронний аукціон по реєстраційному номеру лоту 509345, системою реалізації майна OpenMarket СЕТАМ його було позбавлено такої можливості, причини блокування йому не відомі. Після цього, йому стало відомо про те, що на електронному майданчику OpenMarket ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України відбулись електронні торги за лотом №509345 від 26.05.2022, на яких реалізовано майно навантажувач «KOMATSU FG18T-20», д.н.з. НОМЕР_1 , № шасі НОМЕР_2 , рік випуску 2005, місцезнаходження майна: АДРЕСА_1 , VIN код майна: М220-650412, стартова ціна: 110 200 грн, ціна продажу: 110 200 грн. На торгах переміг Учасник: 15, час: 2022-05-26 11:02:43, цінова пропозиція: 110 200 грн, Переможець аукціону (торгів): ОСОБА_2 (Учасник: 15).

Таким чином, ДП «СЕТАМ» в порушення вищезазначеного порядку та статей 4, 6 Закону України Про захист прав споживачів не забезпечено позивачу можливості брати участь в електронних торгах за лотом 509345, після його неодноразових спроб подати заявку на участь в електронних торгах система блокувала можливість її створення, причини блокування позивачу не відомі. Торги, які були призначенні ДП «СЕТАМ» на 26.05.2022, проведені, на думку позивача, незаконно без його участі. Отже, ДП «СЕТАМ» сформувало протокол торгів, за яким визначало переможцем торгів третю особу фактично без жодної конкуренції, позбавивши позивача права на участь у торгах.

Рішенням Тернопільського міськрайонного суду від 06 червня 2023 року у задоволені позову ОСОБА_1 до Державного підприємства Сетам, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача приватний виконавець Варивода Дмитро Васильович про визнання недійсними результатів електронних торгів та протоколу проведення електронних торгів відмовлено.

Судові витрати понесені позивачем зі сплати судового збору 992,40 грн покласти на позивача ОСОБА_1 .

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 адвокат Гонта М.С. просить скасувати рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 06 червня 2023 року та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Вважає, що судом поверхнево встановлено обставини справи, зокрема, не досліджено в повній мірі обставини подання заявки позивачем, зупинення та поновлення електронних торгів №507650 «Навантажувач «KOMATSU FG18T-20», д.н.з. НОМЕР_1 , № шасі НОМЕР_2 , рік випуску - 2005 по лоту № НОМЕР_4 .

Вказує, що суд першої інстанції безапеляційно погодився з твердженням відповідача, що згідно долученого позивачем скріншоту із сайту OpenMarket - СЕТАМ, заявку позивача на участь в електронних торгах було відхилено, у зв`язку з несплатою гарантійного внеску. При цьому, наявні на вказаному скріншоті дата та час «26.02.2022 о 17 год 20 хв» не є датою відхилення заявки позивача, а є датою та часом подання такої заявки в систему. Однак, на скріншоті із сайту OpenMarket - СЕТАМ чітко зазначено: «Відхилено - несплата гарантійного внеску», а не дата подання заявки.

Зазначає, що в особистому кабінеті на електронному майданчику OpenMarket - СЕТАМ ОСОБА_1 отримав інформацію, що його заявку відхилено 26.02.2022 о 17 год 20 хв через несплату гарантійного внеску, це при тому, що згідно публікації - дата закінчення подання заявок - 28.02.2022, відповідно термін сплати грошових коштів не міг закінчитися раніше. Суд не дослідив належним чином, чому було відмовлено в сплаті реєстраційного внеску раніше закінчення терміну 28.02.2023. Надану телефонну довідкову інформацію про наданні послуги ТОВ «ТОТУС СПРІНГС» не взято до уваги, оскільки ОСОБА_1 є директором ТОВ «ТОТУС СПРІНГС» і телефонний номер, з якого він телефонував відповідачу з метою з`ясування обставин та підстав відхилення його заявки на участь в електронних торгах, зареєстрований на ТОВ «ТОТУС СПРІНГС».

Отже, право ОСОБА_1 на участь у електронних торгах порушено.

Стверджує, що ДП «СЕТАМ» в порушення вищезазначеного порядку та зокрема ст. 4, 6 ЗУ «Про захист прав споживачів» не забезпечено можливість позивачу брати участь у електронних торгах, а тому незаконні дії ДП «СЕТАМ» стали причиною відсутності у позивача будь-якої можливості прийняти участь у вищезазначених електронних торгах.

Відзив на апеляційну скаргу від представника Державного підприємства «СЕТАМ» до суду апеляційної інстанції не поступав.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Гонта М.С. в судове засідання не з`явився втретє, хоча належним чином був повідомлений про час, дату і місце проведення судового засідання, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа. Водночас, на електронну адресу надіслав клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому процесі.

Представник ДП «СЕТАМ» в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час, дату і місце проведення судового засідання, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Приватний виконавець Варивода Д.В. в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час, дату і місце проведення судового засідання, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Суд вважає за можливе розглянути дану справу у відсутності учасників справи, з огляду на таке.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції»,(далі Конвенції) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях вказував на необхідність дотримання судами держав-учасниць Конвенції принципу розгляду справи судами упродовж розумного строку.

Європейський суд з прав людини в своїй практиці виходить із того, що розумність тривалості судового провадження необхідно оцінювати у світлі обставин конкретної справи та враховуючи критерії, вироблені судом. Такими критеріями є: 1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінка заявника; 3) поведінка державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (Рішення «Бараона проти Португалії», 1987 рік, «Хосце проти Нідерландів», 1998 рік; «Бухкольц проти Німеччини», 1981 рік; «Бочан проти України», 2007 рік та ін).

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Неявка представника позивача без поважних причин свідчать про зловживання стороною процесуальними правами з метою затягування строків розгляду справи, в той час як статтею 6 Конвенції, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки сторони до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав сторони на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, який притягнутий до участі у справі, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи. Саме тому, повторна неявка заявника та його представника в судове засідання, незалежно від поважності їх причин, дає суду підстави розглянути справу за їх відсутності.

Як вбачається з матеріалів справи, що розгляд апеляційної скарги двічі відкладався за клопотанням представника заявника ОСОБА_1 адвоката Гонти М.С. у зв`язку з сімейними обставинами та зайнятістю адвоката в іншому судовому процесі.

Востаннє, ухвалою Тернопільського апеляційного суду від 21.11.2023 розгляд справи було відкладено на 09 січня 2024 року об 11.00 год, про що на електронну адресу 22.11.2023 повідомлено і заявника ОСОБА_1 , і адвоката Гонту М.С., що підтверджується довідками про доставку електронного листа.

Проте 09.01.2024 у судове засідання представник позивача адвокат Гонта М.С. втретє не з`явився, надіславши на електронну адресу клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із участю в іншому судовому засіданні на 09.01.2024 о 10:30 год з розгляду справи № 2-1380/08 у Тернопільському міськрайонному судді Тернопільської області, яка була призначена до слухання 03 січня 2024 року.

Тому колегія суддів вважає неявку представника позивача адвоката Гонти М.С. без поважних причин.

Крім цього, представник відповідача та третя особа повторно не з`явилися до суду, хоча належним чином були повідомлені про дату, час і місце цього засідання, тому колегія суддів вважає за можливе слухати справу за їхньої відсутності, що відповідає положенням ст. 223 ЦПК України.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника процесу за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, відтак колегія суддів вважає за можливе розглянути справу у відсутності учасників процесу.

Розглянувши справу в межах позовних вимог та доводів апеляційної скарги, проаналізувавши матеріали справи, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Згідно з ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вказано в частині третій статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частина друга статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно з пунктом 3 цієї частини є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і в доведенні перед судом їх переконливості.

Судом встановлено, що згідно скріншоту з електронної пошти позивача, йому надійшов лист від ДП «СЕТАМ», в якому зазначено, що його заявку на участь у електронних торгах №507650 «Навантажувач Komatsu FG18T-20, д.н.з. НОМЕР_1 , № шасі НОМЕР_2 , рік випуску 2005» по лоту №509345 було зареєстровано. Участь у торгах буде підтверджено Організатором після отримання коштів. Повідомлення про підтвердження буде надіслано на електронну адресу учасника.

Також згідно скріншотів із сайту ОреnМаrkеt СЕТАМ, учасникам електронних торгів було повідомлено, що у зв`язку із введенням на території України правового режиму воєнного стану та відповідними технічними причинами аукціони, які проходять в системі ОреnМаrkеt СЕТАМ 24.02.2022 зупинено. Щодо решти торгів, котрі заплановані на інші дати рішення буде прийнято додатково. З метою дотримання прав всіх учасників торгів та умов проведення аукціонів торги будуть поновлені і призначена нова дата їх проведення. Про це буде повідомлено всіх учасників торгів у їх особистих кабінетах.

Крім того, 25.02.2022 повідомлено, що у зв`язку із введенням на території України правового режиму воєнного стану та відповідними причинами всі аукціони, які проходять в системі ОреnМаrkеt СЕТАМ зупинено. З метою дотримання прав всіх учасників торгів та умов проведення аукціонів торги будуть поновлені і призначена нова дата їх проведення. Про це буде повідомлено всіх учасників торгів у їх особистих кабінетах.

З акту про зупинення електронних торгів від 28.02.2023 видно, що проведення електронних торгів лоту реєстраційний номер 509345 було зупинено на підставі: технічна підстава (у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні). З 24.02.2022 та до усунення підстав для зупинення електронних аукціонів, зупиняється внесення до Системи інформації про арештоване майна (формування лотів) та зменшення вартості (уцінка) майна, нереалізованого на першому та/або другому аукціоні, з наступною повторною реалізацією такого майна.

Як слідує із скріншоту із сайту ОреnМаrkеt СЕТАМ, заяву позивача на участь в електронних торгах було відхилено, у зв`язку з несплатою гарантійного внеску.

З інформації з сайту ОреnМаrkеt СЕТАМ, оприлюдненої 20.05.2022 вбачається, що ОреnМаrkеt СЕТАМ поновлює аукціони з продажу арештованого майна та конфіскованого майна. Загально в системі з 23.05.2022 буде поновлено 1405 аукціонів з тими самими учасниками, статусами, кількістю днів до проведення торгів.

Як вбачається з Протоколу №570981 проведення електронного аукціону (торгів) -торги відбулися, дата та час завершення аукціону (торгів) 26.05.2022 о 18:00 годині, реєстраційний номер лота: 509345, навантажувача «Komatsu FG18T-20», д.н.з. НОМЕР_1 , № шасі НОМЕР_2 , рік випуску 2005, ціна продажу - 110 200 гривень, переможець аукціону (торгів) ОСОБА_2 (Учасник 15).

Відмовляючи ОСОБА_1 в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не довів належними доказами невиконання відповідачем вимог щодо процедури та порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, та порушення його прав, що є підставою для визнання таких недійсними.

Колегія суддів з даним висновком суду першої інстанції погоджується, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 61 Закону України Про виконавче провадження реалізація арештованого майна (крім майна. Вилученого з цивільного обороту, обмежено обороноздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі Порядком), визначено, що електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

За правовим висновком, викладеним Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц, правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України).

Згідно із частиною четвертою статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Отже, з аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Відчуження майна з електронних торгів за своєю правовою природою є угодою купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною на підставі приписів цивільного законодавства про недійсність правочину (статті 203, 215 ЦК України).

Частиною першою статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини третьої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Отже, з урахуванням частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами електронних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами торгів, а підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

Даний висновок суду узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 04 жовтня 2023 року в справі № 761/902/21 (провадження № 61-1159св23), від 06 листопада 2023 року в справі №641/8099/20 (провадження № 61-4595св23).

За правовими висновками Верховного Суду України, викладеними у постановах від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15 та від 12 жовтня 2016 року у справі № 6-1981цс16, підставою визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушень вимог закону при проведенні прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Отже, не лише недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, є способом захисту та підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку проведення електронних торгів та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Тобто для визнання судом торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання торгів недійсними (порушення правил проведення торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Отже, порушення вимог законодавства, допущених під час проведення торгів є підставою для визнання таких торгів як правочину недійсними виключно за умови доведення порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) зроблено висновок про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину потрібно доказувати так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тож певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс.

У справі, що переглядається, позивач ОСОБА_1 просив визнати недійсними електронні торги, посилаючись на те, що ДП СЕТАМ не забезпечило йому можливість брати участь у електронних торгах, оскільки 27.02.2022 при спробі сплатити гарантійний внесок система реалізації майна OpenMarkеt СЕТАМ не приймала його платіж. Спроби в телефонному режимі вирішити питання щодо сплати гарантійного внеску не дали результату. Працівники ДП «СЕТАМ» зіслалися на технічний збій Системи. 28.02.2022 торги не відбулися. 24.05.2022 в мережі Інтернет він побачив інформацію ДП «СЕТАМ» від 20.05.2022, що OpenMarkеt СЕТАМ поновлює аукціони з продажу арештованого майна та конфіскованого майна. До особистого кабінету на сайті Системи повідомлення про те, що торги відновлені він не отримував. При спробі завершити 24.05.2022 реєстрацію на електронний аукціон по реєстраційному номеру лоту 509345, системою реалізації майна OpenMarket СЕТАМ його було позбавлено такої можливості, причини блокування йому не відомі.

Проте матеріалами справи не підтверджено та судом першої інстанції не встановлено того факту, що відповідачем було порушено права позивача, зокрема, шляхом безпідставного відхилення його заявки на участь в електронних торгах, як про це зазначає позивач.

Так, зазначена інформація про дату та час 26.02.2022 о 17 год.01 хв. є зафіксованою датою та часом подання заявки на участь у електронному аукціоні, а не датою та часом відхилення заявки, оскільки згідно з пунктом 6 розділу IV Порядку заявці на участь в електронному аукціоні, поданій через Веб-сайт, системою автоматично присвоюється унікальний реєстраційний номер та фіксуються дата і час її подання.

Отже, 26.02.2022 о 17 год. 01 хв це час подання заявки учасником № 23 (позивачем), а не її відхилення, а доданий скріншот зі сторінки лоту № 509345 не є скріншотом з особистого кабінету, як про це зазначає позивач.

Відповідно до пункту 8 розділу IV Порядку прийом заявок на участь в електронному аукціоні починається з моменту розміщення інформаційного повідомлення і закінчується не раніше ніж за 1 годину до початку проведення електронного аукціону. Організатор забезпечує реєстрацію та допуск до електронного аукціону усіх учасників, які виконали вимоги щодо реєстрації та стосовно яких надійшло підтвердження щодо надходження суми гарантійного внеску на рахунок організатора не пізніше ніж за 1 годину до початку проведення електронного аукціону, зазначеної в інформаційному повідомленні про електронний аукціон.

У зв`язку з тим, що на день зупинення торгів (28.02.2022), позивач не був допущеним учасником торгів, оскільки не сплатив гарантійний внесок, тому інформація про поновлення торгів за лотом № 509345 позивачу не надходила.

Позивач в позові вказує, що 24.05.2022 намагався завершити реєстрацію на електронний аукціон по лоту № 509345, однак не конкретизує, які саме дії для цього він вчинив. Зокрема, для завершення реєстрації позивачу необхідно було сплатити гарантійний внесок, однак доказів того, що позивач намагався це зробити (звертався в банк, намагався сплатити гарантійний внесок через онлайн банкінг) суду не було надано.

Разом з цим, позивач у випадку проблем з реєстрацією мав можливість звернутись до ДП СЕТАМ за допомогою чи консультацією, чого зроблено не було.

Крім того, якщо 24.05.2022 позивачу вже було відомо про поновлення торгів за лотом № 509345, то він міг завершити реєстрацію сплативши гарантійний внесок не лише 24.05.2022, 25.05.2022, а й до 08 години ранку 26.05.2022, однак таких дій зроблено не було.

Таким чином, заявник не довів жодними доказами невиконання відповідачем вимог щодо процедури та порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5.

Також позивачем не доведено суду належними та допустимими доказами, що його неучасть у електронних торгах (аукціону) за лотом 509345 відбулася з вини відповідача і цим порушено його права чи охоронювані законом інтереси, що є підставою для визнання таких торгів недійсними.

Європейський суд з прав людини в своїй практиці (рішення від 09.10.1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 13.05.1980 року в справі Артіко проти Італії (пункт 35), рішення від 30.05.2013 року в справі Наталія Михайленко проти України (пункт 32) визначає, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, призначена для гарантування не теоретичних або примарних прав, а прав практичних та ефективних.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Гонта М.С. слід залишити без задоволення, а рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 06 червня 2023 року залишити без змін, оскільки висновки місцевого суду відповідають обставинам справи, узгоджуються з нормами матеріального права, які судом застосовані правильно, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції.

У відповідності до ч.2 ст.141 ЦПК України судові витрати за розгляд в апеляційній інстанції необхідно покласти на ОСОБА_1 в межах понесених ним сум.

Керуючись ст.ст.35, 259, 374, 375, 381, 382, 383, 384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Гонта М.С. залишити без задоволення.

Рішення Тернопільського міськрайонного суду від 06 червня 2023 року залишити без змін.

Судові витрати за розгляд в апеляційній інстанції покласти на позивача в межах ним понесених.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст судового рішення виготовлений 17 січня 2024 року.

Головуючий: Н. М. Храпак

Судді: О. З. Костів

М. В. Хома