Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" січня 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Арапіної Н.Є., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

в с т а н о в и в:

позивач звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Свої вимоги мотивувала тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 , водночас відповідач є власником квартири АДРЕСА_2 . 22 вересня 2023 року комісією ЖБК «Шовковик-4», складено акт № 22/09-23 про те, що внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 20 вересня 2023 року було пошкоджено коридор, вбиральню та ванну кімнату. Залиття виникло з вищерозташованої квартири АДРЕСА_3 ( АДРЕСА_4 , внаслідок тріщини у трубі холодного водопостачання до вентеля в квартирі АДРЕСА_3 ( АДРЕСА_4 . Згідно звіту про оцінку розміру матеріального збитку (шкоди), завданого квартирі АДРЕСА_1 від 27 жовтня 2023 року, розмір матеріального збитку становить 30 199 грн. У зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 30 199 грн, витрати пов`язані з розглядом справи у розмірі 4 800 грн та витрати зі сплати судового збору у розмірі 1 073,60 грн.

Ухвалою суду від 10 листопада 2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини.

Позивач є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с 9, 11, 12, 13, 14-17).

Відповідач є власником квартири АДРЕСА_2 (а.с 18, 66).

22 вересня 2023 року комісією ЖБК «Шовковик-4» складено акт № 22/09-23 про те, що внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 20 вересня 2023 року було пошкоджено коридор, вбиральню та ванну кімнату. Залиття виникло з вищерозташованої квартири АДРЕСА_3 ( АДРЕСА_4 , внаслідок тріщини у трубі холодного водопостачання до вентеля в квартирі АДРЕСА_3 ( АДРЕСА_4 (а.с. 19, 20, 21).

Згідно звіту про оцінку розміру матеріального збитку (шкоди), завданого квартирі АДРЕСА_1 від 27 жовтня 2023 року, розмір матеріального збитку становить 30 199 грн (а.с. 22-63).

Позивач просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 30 199 грн.

Підставою для задоволення позовних вимог позивачем зазначено, що з вини відповідача відбулося залиття квартири позивача з квартири відповідача, яка розташована поверхом вище, внаслідок чого їй завдано матеріальних збитків.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а саме, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК України необхідно довести такі факти:

а) неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії.

б) наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки ст. 22 ЦК України).

в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

г) вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини.

Частина 2 цієї статті встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, що означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини (у зв`язку із наявністю вини іншої особи або у зв`язку із дією об`єктивних обставин).

Відповідно до частини 2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 Постанови від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду України від 03 грудня 2014 року у справі №6-183цс14 та Верховного Суду від 11 грудня 2018 року у справі №759/4781/16-ц, від 11 вересня 2019 року у справі №203/2378/14-ц та від 28 серпня 2019 року у справі № 638/20603/16.

На підтвердження причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою матеріальною шкодою позивачем надано акт № 22/09-23 комісії ЖБК «Шовковик-4», відповідно до якого встановлено, що причиною залиття квартири АДРЕСА_1 є тріщини у трубі холодного водопостачання до вентеля в квартирі АДРЕСА_3 ( АДРЕСА_4 .

Відповідачем не надано належних та допустимих доказів на спростування причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою позивачу матеріальною шкодою.

Судом встановлено, що в результаті залиття квартири АДРЕСА_1 , яке відбулось з вини відповідача, позивачу завдано матеріальну шкоду у розмірі 30 199 грн.

З урахуванням викладеного суд доходить висновку про задоволення позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири повністю.

Позивачем за подання позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 1 073, 60 грн (а.с. 8) та понесено витрати пов`язані з розглядом справи, а саме витрати на оплату звіту у розмірі 4 800 грн, що підтверджується актом приймання-передачі робіт з незалежної оцінки від 02 листопада 2023 року (а.с. 63).

Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позовні вимоги майнового характеру задоволено повністю, тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 073,60 грн та витрати, пов`язані з розглядом справи у розмірі 4 800 грн.

Керуючись ст. 129 Конституції України, ст.ст. 23, 1166, 1167 ЦК України, п.п. 3, 5, 7 постанови № 4 Пленуми Верховного Суду України від 31 березня 1995 року "Про судову практику по справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 95, 133, 141, 223, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_5 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_6 , у відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири у розмврв 30 199 (тридцять тисяч сто дев`яносто дев`ять) грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_5 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_6 , судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 073 (одна тисяча сімдесят три) грн 60 коп та витрати, пов`язані з розглядом справи у розмірі 4 800 (чотири тисячі вісімсот) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.Є.Арапіна