Справа № 216/5110/21
Провадження 2-п/216/2/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2024 року м. Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області

в складі головуючого судді - Бутенко М. В.

за участю:

секретар судового засідання - Кравець А.С.

представник акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Криворіжгаз" Домбровська Є. В.

без застосування технічного запису

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Кривому Розі заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду, -

В С Т А Н О В И В :

15.03.2023 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з обґрунтованою заявою про перегляд заочного рішення суду від 29.11.2022 року по справі № 216/5110/21 за позовом акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Криворіжгаз" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необлікований (донарахований) об`єм природного газу, витрат, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ та витрат, пов`язаних з експертизою.

Просить суд скасувати заочне рішення Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 листопада 2022 року по цивільній справі №216/5110/21 і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Свою заяву відповідач мотивує тим, що про наявність вищезазначеного заочного рішення суду дізнався тільки 08 березня 2023 року через ЄДРСР. Вважає, що вказане заочне рішення повинно бути переглянуто, оскільки є поважні причини неявки відповідача в судові засідання по вказаній справі. Законодавець встановив, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суди повинні дотримуватись таких умов проведення заочного розгляду справ як належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача. Відповідач не був належним чином повідомлений про розгляд справи. Жодного повідомлення про час та місце розгляду справи, а тим паче копії заочного рішення відповідач не отримував, про розгляд справи не знав, до суду ніхто не викликав. В матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що відповідач був сповіщений про час та місце розгляду справи. Проти позовних вимог відповідач заперечує, вважає вимоги позивача такими, що не підлягають задоволенню. Відповідач не укладав жодного договору з позивачем.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно з ч. 1 ст. 627 ЦК України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягай згоди з усіх істотних умов договору. Відповідно до ч. З ст. 203 ЦК України волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Згідно з ч. 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Отже, оскільки договір відповідач не підписував, вказане свідчить про відсутність вільного волевиявлення на укладення договору та про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог позивача про стягнення заборгованості.

З цього приводу судам роз`яснено, п. 9 та п. 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 року за №14 обов`язок фактичної наявності надання та отримання послуг. Так, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання цих послуг.

Як зазначено у рішенні, 28.04.2021 року проведено експертизу лічильника за результатами якої складено акт відповідно до якого виявлено порушення: "Відсутні пластмасові пломби заводу-виробника, на склі відлікового механізму у місці встановлення пломб заводу-виробника наявні чисельні сколи внаслідок неодноразового розкручування гвинтів кріплення. Також відсутні гвинти кріплення відлікового механізму до корпусу лічильника, що дає вільний доступ для зняття відлікового механізму і без облікового споживання газу. Дані порушення здійснені прихованими заходами, є наслідком несанкціонованого втручання у лічильник та призвели до недостовірно сті показів. Лічильник непридатний до подальшої експлуатації".

Експертиза проведена без присутності Відповідача.

Відповідно п. 1 ч. З Розділу 11 Кодексу ГРС, у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Якщо несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу здійснено шляхом прихованих заходів, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природного газу, визначається з дня встановлення лічильника газу та/або пломби, які виявились пошкодженими (їх встановлення повинно підтверджуватися відповідним актом про їх встановлення), але не більше 12 місяців. Відповідно п. 11 га. 5 Розділу 11 Кодексу ГРС, за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.

Відповідачу вказані рішення не вручали, чим позбавили його можливості їх оскаржити.?

Так, відповідно до вимог Кодексу ГРС зняття лічильника газу на періодичну повірку (або його повірку на місці встановлення) здійснюється у присутності споживача (власника або наймача об`єкта побутового споживача). За необхідності розпломбування лічильника газу представник Оператора ГРМ складає акт розпломбування, який підписується споживачем (власником або наймачем об`єкта побутового споживача) (Пункт 6 глави 8 розділу X в редакції Постанови Національної комісії, що здійснює державйе регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1418 від 11.08.2016). До демонтажу лічильника газу на періодичну повірку або до/під час його періодичної повірки на місці встановлення Оператор ГРМ має право проводити контрольний огляд вузла обліку та/або його перевірку в порядку, визначеному главою 9 цього розділу, а також ініціювати проведення експертизи або експертної чи позачергової повірки лічильника газу в порядку, визначеному главою 10 або 11 цього розділу. У такому разі споживач зобов`язаний забезпечити представникам Оператора ГРМ (разом з їу засобами і матеріалами) відповідний доступ до лічильника газу. Для належної організації періодичної повірки власного ЗВТ оператор ГРМ повинен завчасно (до дати прострочення періодичної повірки) направити споживачу письмове повідомлення про дату демонтажу ЗВТ на повірку (або його повірку на місці установки) та необхідність присутності споживача при розпломбуванні ЗВТ. Звернення має бути подане не пізніше десяти робочих днів до запланованої дати.

Як було зазначено, в порушення наявних вимог, відповідач не повідомлявся про відвідування представниками позивача та не був присутнім при демонтажі лічильника, а тому йому не відомо як відбувався демонтаж, чи був лічильник збережений до проведення експертизи, чи не було втручання та/або пошкоджень з боку представників відповідача, чи упаковувася та опломбовувався лічильник, в акті про демонтаж лічильника для проведення експертизи не вказано дату та час проведення експертизи тощо. Відповідач вважає, що порушення порядку та контролю під час демонтажу лічильника та не повідомлення її про зазначені дії вплинуло на результати проведеної експертизи.

Ухвалою суду від 16.03.2023 року заява про перегляд заочного рішення прийнята до розгляду, призначений розгляд справи.

Заявник ОСОБА_1 в жодне з призначених судових засідань з питання розгляду його заяви не з`явився, інших заяв, клопотань по справі не подавав.

Відповідно до ч. 1 ст.287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Статтею 43 ЦПК України визначені обов`язки сторін, а саме сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та з`являтися в судове засідання за викликом.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтями 43, 211 ЦПК України передбачено, що прийняття участі в судовому засіданні є правом сторони, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Представник АТ «Криворіжгаз» Домбровська Е.В. у судовому засіданні 14.02.2024 року проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення заперечила, надала пояснення по справі, просила суд слухати справу без застосування технічних засобів.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши зміст заяви про перегляд заочного рішення, перевіривши матеріали цивільної справи, вважає за необхідне заяву про перегляд заочного рішення суду залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Заочним рішенням Центрально-міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29.11.2022 року позовні вимоги Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необлікований (донарахований) об`єм природного газу, витрат, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ та витрат, пов`язаних з експертизою задоволені.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст. 288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Із заяви відповідача не вбачається одночасна наявність обставин, визначених ч.1 ст.288 ЦПК України, які є підставами для скасування заочного рішення суду.

Відповідачем не доведена необізнаність щодо розгляду справи, оскільки в матеріалах справи наявні відомості про отримання СМС - повідомлень. Про кожне судове засідання інформація була висвітлена на офіційному сайті Судової влади, відповідно до встановлених правил. Правом надання відзиву протягом усього часу розгляду справи відповідач не скористався.

Разом з цим, в заяві відсутні достатні посилання на будь-які докази, в розумінні ст. 76 ЦПК України, які мали б істотне значення для правильного вирішення спору та спростовували б висновки суду наведені в заочному рішенні від 29.11.2022 року щодо позовних вимог АТ «Криворіжгаз», тому суд приходить до висновку, що викладені відповідачем в своїй заяві доводи є такими, які обґрунтовують незгоду відповідача із рішенням суду.

Обставини, на які посилається відповідач в заяві про скасування заочного рішення зводяться до незгоди із результатом вирішення спору, що є підставою для апеляційного оскарження рішення суду.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача і наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності належних зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Враховуючи викладене вище, керуючись ст. ст. 284, 285, 287, 288 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 29.11.2022 року по справі № 216/5110/21 за позовом акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Криворіжгаз" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необлікований (донарахований) об`єм природного газу, витрат, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ та витрат, пов`язаних з експертизою - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити заявникові, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: М.В. БУТЕНКО