Справа № 331/586/23
Провадження № 2/331/67/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2024 року

Жовтневий районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Антоненко М.В.,

при секретарі Байрамовій Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Національного університету «Запорізька політехніка» про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Павленко Ю.Є. заявлено клопотання про призначення судово-технічної експертизи документів.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 30.04.2024 р. відповідачем на вимогу суду було подано копії документів, які викликають у позивача сумніви у їх достовірності.

Позивач висловлює сумнів у достовірності копії довідки комісії з проведення внутрішнього моніторингу від 08.12.2022 року, з огляду на фальсифікацію інших документів, про які ідеться в цих поясненнях вище. Зокрема, сторінки документа не пронумеровані, а тому могли бути замінені перед наданням їх до суду 30.04.2024 року.

На думку сторони позивача, наступні документи могли бути відредаговані для надання до суду 30.04.2024 р., а саме:

- службова керівника НМВ ОСОБА_2 від 04.11.2022 року;

- службова керівника ОСОБА_3 від 10.11.2022 року;

- протокол засідання кафедри ОТЗВ №7 від 19 лютого 2022 року, наданий разом з додатковими поясненнями від 07.05.2024 року, викликає сумніви, оскільки:

1. Порядковий номер цього протоколу співпадає з протоколом №7 від 28.03.2022, який є автентичним і міститься в журналі кафедри ОТЗВ.

2. Містить за змістом відомості про події, що відбувалися в Університеті у 2020 році. Зокрема, в пункті 4 ОСОБА_4 говорить про олімпіаду, яка запланована на 15-17 квітня 2020 року; в пункті 5.1 учасники слухали Овчинникова, який у майбутньому часі говорить, що 20 лютого 2020 року відбудеться пробне тестування.

3. Таким чином, як вбачається перша сторінка цього протоколу створена в 2024 році, а друга і третя сторінка з підписом ОСОБА_1 - взяті з протоколу 2020 року.

Для визначення способу виготовлення цих документів, встановлення наявності у них змін та способів їх внесення, а також ідентифікацію предметів і матеріалів, які використовувалися для виготовлення документа вбачається необхідність проведення судової технічної експертизи документів.

З цією метою необхідно витребувати у Національного університету «Запорізька політехніка» оригінали (а не копії) зазначених документів.

Посилаючись на вищенаведені обставини, просить суд призначити по справі №331/586/23 судово-технічну експертизу документів, перед якою поставити запитання:

Коли та чи одночасно було нанесено друк на кожен аркуш документу - Довідка комісії з проведення внутрішнього моніторингу від 08.12.2022 року?

Коли та чи одночасно було нанесено друк на кожен аркуш документу - Службова керівника НМВ Андрія ПАРХОМЕНКА від 04.11.2022 року?

Коли та чи одночасно було нанесено друк на кожен аркуш документу - Службова керівника НМВ Андрія ПАРХОМЕНКА від 10.11.2022 року?

Коли та чи одночасно було нанесено друк на кожен аркуш документу - Протокол засідання кафедри ОТЗВ №7 від 19 лютого 2022 року?

Коли і яким чином (за допомогою технічних засобів чи писальним приладом) було виконано кожен особистий підпис в документі - Довідка комісії з проведення внутрішнього моніторингу від 08.12.2022 року?

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

В судовому засіданні адвокат Павленко Ю.Є. підтримав клопотання про призначення судово-технічної експертизи документів.

Представник відповідача НУ«Запорізька політехніка» адвокат Дєєв М.В. в судовому засіданні проти клопотання представника позивача заперечував, вважав, що відсутні законні підстави для призначення судом експертизи в даному провадженні.

Вислухавши думку учасників цивільного процесу, оцінивши наведені представником позивача підстави для призначення судово-технічної експертизи документів, суд приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною другою статті 78 ЦПК України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За ч. 1 ст. 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Нормами ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.-ч. 1, 3, 4, 5 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

-для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

-сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Суд зауважує, що представником позивача в клопотанні про призначення експертизи не наведено обґрунтування необхідності призначення судово-технічної експертизи документів в контексті заявлених позовних вимог.

Так, ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до НУ «Запорізька політехніка про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

У складанні документів, щодо яких позивач просить провести експертизу, приймали участь працівники НУ «Запорізька політехніка», які були допитані в якості свідків у судовому засіданні, а саме: керівник навчально-методичного відділу ОСОБА_5 , начальник навчального відділу ОСОБА_6 , проректор з науково-педагогічної роботи ОСОБА_7 .

Суд надав сторонам по справі можливість ставити свідкам запитання щодо документів, які ними складені та підписані, зокрема, по питанням, які викликали у сторони позивача сумніви і щодо яких заявлено про необхідність проведення судової експертизи.

Так, при допиті свідків не підтвердились аргументи сторони позивача про можливу недостовірність довідки комісії з проведення внутрішнього моніторингу від 08.12.2022 року, службових керівника навчально-методичного відділу ОСОБА_5 від 04.11.2022 року, від 10.11.2022 року, протоколу засідання кафедри ОТЗВ №7 від 19 лютого 2022 року, а тому такі твердження суд розцінює як голослівні.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 даної Конвенції (§§ 66, 69 рішення ЄСПЛ від 08 листопада 2005 року в справі «Смірнова проти України»). ЄСПЛ в рішенні від 07 липня 1989 р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім цього, у справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі.

З наведеного слід, що проведення експертизи, на призначені якої наполягає сторона позивача, призведе до затягування розгляду справи, що є неприпустимим, оскільки справа відноситься до категорії малозначних, щодо яких пріоритетом є своєчасний розгляд, в зв`язку з чим в задоволенні клопотання про призначення судової експертизи слід відмовити.

Щодо клопотання про витребування доказів, то воно є похідним від клопотання про проведення експертизи, а тому, також задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 43, 76, 78, 81, 102-113 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Павленко Ю.Є. про призначення судово-технічної експертизи документів.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя М.В. Антоненко