Справа №949/143/24
У Х В А Л А

12 лютого 2024 року суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Отупор К.М., розглянувши матеріали заяви Дубровицької міської ради, заінтересована особа Державний реєстратор відділу "Центр надання адміністративних послуг" Висоцької сільської ради про передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність,

в с т а н о в и в:

Заявник Дубровицька міська рада в особі міського голови Микульського Б.М., звернулася в суд із заявою та просить передати у комунальну власність Дубровицької міської територіальної громади в особі Дубровицької міської ради () безхазяйне нерухоме майно, а саме: будинок квартирного типу (гуртожиток), розташований за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 772,4 кв.м.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч.ч. 1, 3 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

Згідно зі ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, було встановлено, що заяву подано з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства.

Відкриття провадження по справі є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватись судом лише у випадку відповідності поданої заяви вимогам, визначеним процесуальним законом.

За змістом ст. 185 ЦПК України у випадку встановлення суддею невідповідності поданої позовної заяви вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, він постановляє ухвалу про залишення такої заяви без руху, яка, з огляду на засади обов`язковості судових рішень, є обов`язковою для заявника.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України, наслідки, пов`язані з невиконанням вимог такої ухвали суду, несе сторона заявника.

Отже, ухвалою суду від 26 січня 2024 року заяву залишено без руху та наданий судом строк для усунення вказаних в ній недоліків тривалістю п`ять днів від дня вручення копії цієї ухвали.

Так, підставою залишення позовної заяви без руху послугувала її невідповідність вимогам п.п. 5, 8, 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України та ч. 5 ст. 177 ЦПК України.

Зокрема, у вказаній ухвалі було вказано на те, що подана заява не містить будь-яких відомостей щодо попереднього власника, фактичного володільця, орендаря вказаного нерухомого майна, а саме будинку квартирного типу (гуртожитку), на момент взяття його Дубровицькою міською радою на облік як безхазяйного майна, адже відсутність доказів про реєстр речового права на спірне майно, не свідчить про відсутність права на це майно.

Для з`ясування цієї обставини актуального (на момент звернення до суду) витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо власника нерухомого майна заявником не надано.

Водночас, судом, з метою виявлення всіх власників, фактичних володільців, орендарів зазначеного приміщення, вказано на необхідність надати докази щодо обслуговування даного приміщення електроенергією, газопостачанням, водовідведенням.

Також з метою виявлення всіх власників, фактичних володільців, орендарів вказаного приміщення, судом звернуто увагу на те, що варто надати витяги з архівних документів відносно року забудови вказаного приміщення, найменування вулиці на час забудови, на якій знаходиться вказане приміщення, перебування приміщення на обліку попередніх власників, фактичних володільців, користувачів та ін. до набрання чинності ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно".

До того ж, судом зауважено, що як заява, так і додані до неї документи, не містять інформації та/або підтвердження того, що у вказаній будівлі відсутні жильці, у зв`язку з чим запропоновано до вказаної заяви додати, як доказ, акт обстеження безхазяйного нерухомого майна.

Судом наголошено, що наявність вказаних відомостей дозволить оцінити можливе коло заінтересованих осіб.

Водночас, судом звернуто увагу заявника на те, що поняття заінтересованих осіб в окремому провадженні обмежене за змістом, а тому заінтересованими будуть лише ті особи, взаємовідносини яких із заявником залежать від обставин, що підлягають встановленню і можуть вплинути на їх права та обов`язки.

Разом з тим, Верховний Суд України у своєму листі від 01.01.2012 вказує на те, що сторонами у справах окремого провадження є заявники, заінтересовані особи, які є спеціальними суб`єктами цього виду провадження. При визначенні кола заінтересованих осіб у встановленні факту слід враховувати їх юридичний інтерес, а саме: тоді, коли факти, що підлягають встановленню, можуть вплинути на їх права та обов`язки; якщо це організації та установи, в яких заявник буде реалізовувати рішення про встановлення факту.

До того ж, матеріали заяви не містили обґрунтування того, яке відношення має державний реєстратор відділу "Центр надання адміністративних послуг" Висоцької сільської ради до вищевказаного нерухомого майна, оскільки з доданих матеріалів вбачається, що вказана будівля, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , тобто на території Дубровицької міської територіальної громади, де і відбулося внесення відомостей про взяття на облік безхазяйного майна, зокрема державним реєстратором Центру надання адміністративних послуг Дубровицької міської ради.

Таким чином, заявнику необхідно було визначитися з колом заінтересованих осіб у справі, залучивши до участі у справі належних заінтересованих осіб, до числа яких можуть належати, в тому числі, усі юридичні та фізичні особи, яким може бути відома інформація про власника нерухомого майна або ж осіб, які володіють речовими правами на це майно, а також особи, за якими зареєстровані та яким належать речові права на нерухоме майно, котре заявник вважає безхазяйним та просить передати в комунальну власність.

Вказана вище ухвала суду про залишення заяви без руху отримана заявником 06 лютого 2024 року, що підтверджується розпискою.

09 лютого 2024 року, на виконання вказаної ухвали, до суду надійшла заява про усунення недоліків із додатками.

Проте, вказані в ухвалі суду від 26 січня 2024 року недоліки усунуті заявником не в повному обсязі, зокрема, не в повній мірі виконаний п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Отже, на підтвердження викладених обставин, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, заявником додано ряд документальних доказів, які не в повній мірі дають зрозуміти обставини, які послугували для звернення до суду та містять певні суперечності.

Так, заявником, у заяві про усунення недоліків, із посиланням на лист регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях №05-03-1223 від 23 травня 2022 року, зазначено, що гуртожиток, який знаходиться в АДРЕСА_1 , перебував на балансі ВАТ "Дубровицяльон", переданий у комунальну власність.

Одночасно заявником зазначається, що відомості про власника об`єкта нерухомого майна за вказаною адресою, згідно даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відсутні, що свідчить про те, що вищевказана будівля не прийнята у комунальну власність Дубровицької міської територіальної громади.

При цьому заявником вказується, що відомо лише про рішення виконавчого комітету Дубровицької міської ради №275 від 28 липня 2006 року "Про затвердження комісії приймання-передачі в комунальну власність житлових будинків та гуртожитку льонозаводу" копію якого додано до заяви про усунення недоліків, що свідчить про наявність волевиявлення обох сторін - ВАТ "Дубровицяльон" та Дубровицької міської ради щодо передачі гуртожитку в комунальну власність.

Тому суду є незрозумілим обґрунтування заявника про те, що з невідомих для Дубровицької міської ради причин, процедуру передачі гуртожитку за вказаною адресою, не було завершено належним чином, а це оформлення акту приймання-передачі, який підписується головою і членами комісії, після чого виникає право власності.

Таке обґрунтування, на думку суду, є сумнівним, зважаючи на те, що тільки Дубровицькій міській раді мають бути відомі причини, як одній із сторін.

Тому посилання заявника, що підставою звернення до суду є саме незавершена процедура прийняття вказаної будівлі у комунальну власність, є необґрунтованою та без зазначення тому доказів.

Разом з тим, вирішення питання набуття права власності на безхазяйну річ за ст. 335 ЦК України, ставить перед судом завдання не тільки перевірки правової процедури за ч. 2 ст. 335 ЦК України, а й перевірки об`єкта цивільного права, його оборотоздатності, можливості цільового використання та визначення такого об`єкта (його типу), оскільки вирішується питання набуття права власності на відповідний об`єкт, з подальшою реєстрацію такого права (в даному випадку щодо об`єкта нерухомого майна - гуртожитку, тобто житлової будівлі).

Справа про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади розглядається судом за участі заявника з обов`язковим повідомленням усіх заінтересованих осіб (ст. 332 ЦПК України)

З досліджених документів, які подані заявником до заяви про усунення недоліків вбачається, що проведено обстеження нерухомого майна - гуртожитку по АДРЕСА_1 та визначено в акті, що дана будівля має кількість поверхів: 2+1 (підвальні приміщення) та не є придатною для експлуатації. Проте встановлено, що на момент обстеження у одній із квартир (блоків) 2-го поверху проживає родина із двох чоловік - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , помешкання яких збережено у відносно жилому стані, наявне електропостачання, пічне опалення та водопостачання та, як стверджують мешканці, від мережі колишнього, наразі недіючого підприємства.

Більше того, з наданих заявником витягів про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб за адресою: АДРЕСА_1 , у вказаному приміщенні, а саме у квартирах АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 рахуються зареєстрованими ОСОБА_3 - кв. АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 - кв. 14 та ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_1 - кв. 15.

Водночас, з відповіді ПАТ "Рівнеобленерго" №68-05/81 від 08.02.2024 вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1 значаться три самостійних об`єкта (три квартири) на які здійснюється розподіл електричної енергії.

Таким чином, судом встановлено суб`єктів, які мають відповідні права щодо нерухомого майна, розташованого по по АДРЕСА_1 .

Тому, поза увагою заявника залишилось те, що відсутність даних про реєстрацію речового права за особами, які зареєстровані у вказаному гуртожитку, не свідчить про відсутність права на це майно.

Із зазначеного суд приходить до висновку, що об`єкт нерухомого майна, відносно якого подана заява, є спірним.

Відтак, у разі встановлення заявником всіх обставин, які ним не встановлені на момент звернення до суду з даною заявою, можливе виникнення спору про право, яке може бути вирішено в порядку позовного провадження.

Таким чином, всі обґрунтування і посилання заявника Дубровицької міської ради у заяві про усунення недоліків зводяться до того, що міській раді, як стороні заявнику, все є незрозумілим та невідомим, що ставить під сумнів добросовісність та законність звернення до суду з даною заявою.

Згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, застосування відповідних процесуальних положень для позивача є передбачуваним, а тому відповідає принципу юридичної визначеності.

Суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі "Круз проти Польщі" від 19.06.2001 року та "Станков проти Болгарії" від 12.07.2007 року. У вказаному рішенні зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням національним законодавством, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд

Отже, повернення позовної заяви у разі не усунення у встановлений судом процесуальний строк недоліків позовної заяви не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд та доступ до правосуддя.

Разом з тим, суд вважає за доцільне звернути увагу позивача на приписи ч. 7 ст. 185 ЦПК України, відповідно до яких, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, що у даному випадку свідчить про відсутність перешкод у доступі до правосуддя.

Керуючись ст.ст. 185, 352, 354 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Заяву Дубровицької міської ради, заінтересована особа Державний реєстратор відділу "Центр надання адміністративних послуг" Висоцької сільської ради про передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Рівненського апеляційного суду.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п. 15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: підпис.

Згідно з оригіналом.

Суддя Дубровицького

районного суду: Отупор К.М.