УХВАЛА

19 січня 2024 року

м. Київ

справа № 758/11320/20

провадження № 61-10614 св 23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Коломієць Г. В.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 , правонаступником якої є ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Народна порука», товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова ініціатива» про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та витребування майна за касаційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Подільського районного суду м. Києва

у складі судді Якимець О. І. від 01 серпня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду у складі колегії суддів: Шкоріної О. І., Поливач Л. Д.,

Стрижеуса А. М. від 31 травня 2023 року,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з указаним вище позовом.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 28 травня 2021 року заяву ОСОБА_3 про зупинення провадження у справі задоволено. Зупинено провадження у зазначеній справі до залучення до участі у справі правонаступника чи законного представника.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 20 січня 2022 року клопотання ТОВ «ФК «Народна порука» задоволено. Поновлено провадження у зазначеній справі.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 11 лютого 2022 року залучено до участі у справі правонаступника позивача ОСОБА_1 - її сина

ОСОБА_2 .

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 01 серпня 2022 року

у задоволенні позову ОСОБА_1 , правонаступником якої є ОСОБА_2 , відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 31 травня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишено без задоволення, рішення Подільського районного суду м. Києва від 01 серпня 2022 року залишено без змін.

У липні 2023 року ОСОБА_3 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Подільського районного суду м. Києва від 01 серпня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 31 травня 2023 року, у якій,

з урахуванням уточненої касаційної скарги, просить рішення Подільського районного суду м. Києва від 01 серпня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 31 травня 2023 року скасувати й ухвалити нове судове рішення, яким позов ОСОБА_1 в частині позовних вимог про витребування майна задовольнити, а в частині позовних вимог про визнання недійсним договору купівлі-продажу закрити провадження.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження

в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій

статті 389 ЦПК України.

В обґрунтування підстав касаційного оскарження судових рішень заявник посилається на порушення судами норм процесуального права, а саме:

1) суд першої інстанції розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження;

2) суди необґрунтовано відхилили клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Крім того, у касаційній скарзі ОСОБА_3 просить суд здійснити розгляд касаційного провадження за її участю.

Колегія суддів не знаходить підстав для задоволення вказаного клопотання.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг

до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції

про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику

не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним

чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання

проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачили відповідні юридичні норми (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Zhuk v. Ukraine»

від 21 жовтня 2010 року).

Згідно з частиною першою статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному вебпорталі судової влади України.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Таким чином, підстав для задоволення вищевказаного клопотання немає.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії

і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про розгляд справи за її участю відмовити.

Справу за позовом ОСОБА_1 , правонаступником якої є ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Народна порука», товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова ініціатива» про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та витребування майна за касаційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Подільського районного суду м. Києва

від 01 серпня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 31 травня 2023 року призначити до розгляду у складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Д. Д. Луспеник

Б. І. Гулько

Г. В. Коломієць