Провадження № 2-п/461/14/24
У Х В А Л А

про залишення без руху заяви про перегляд заочного рішення

12.02.2024 року м. Львів

Галицький районний суд міста Львова у складі головуючого судді Кітова О.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за №461/10327/23 від 17.01.2024 року за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення у цивільній справі за №461/10327/23 від 17.01.2024 року за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором.

Згідно ч. 6 ст. 285 ЦПК України, до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

При зверненні до суду із заявою про перегляд заочного рішення заявником не сплачено судовий збір. До заяви долучено посвідчення серії НОМЕР_1 , видане 09.06.2015 року ОСОБА_1 , з якого вбачається, що останній є учасником бойових дій.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Пільги щодо сплати судового збору визначено в частині 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Так, відповідно до пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

За змістом статті 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12.02.2020 у справі N 545/1149/17 зазначила, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Зміст пункту 13 частини 1 статті 5 Закону "Про судовий збір" в сукупності з частиною 2 статті 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Цей спір пов`язаний з цивільним правом та не пов`язаний з наявністю та/або відсутністю у позивача статусу учасника бойових дій.

Отже, заявлені вимоги заявника не пов`язані з порушенням його права на соціальний захист, саме як учасника бойових дій.

Аналогічні висновки щодо застосування вказаних норм права висловлені у постанові Верховного Суду від 19.10.2020 у справі № 240/934/20.

Таким чином, відсутні підстави для звільнення заявника від сплати судового збору.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»).

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення фізичною особою ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 грн.

Таким чином, заявнику, при скеруванні до суду заяви про перегляд заочного рішення, необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп.

Згідно ч. 8 ст. 285 ЦПК України, до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що заяву про перегляд заочного рішення, слід залишити без руху для усунення вказаних недоліків, про що слід повідомити заявника.

Керуючись ст.185, 285 ЦПК України, суддя -

постановив:

заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за №461/10327/23 від 17.01.2024 року за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором - залишити без руху, надавши заявнику термін для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали, а саме:

- подати суду документ, що підтверджує сплату судового збору за подання заяви про перегляд заочного рішення у розмірі 605 грн. 60 коп.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повертається заявнику з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Олександр КІТОВ