УХВАЛА

07 лютого2024 року

м. Київ

справа № 201/3716/13

провадження № 61-1933св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: головуючого - Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач),

суддів: Гудими Д. А., Дундар І. О., Русинчука М. М., Тітова М. Ю.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк»,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи заявуАкціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк», подану адвокатом Мусійченко Д. Л., роз`яснення постанови Верховного Суду від 11 жовтня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про відшкодування шкоди і збитків, завданих працівником під час виконання своїх трудових обов`язків, стягнення упущеної вигоди, трьох процентів річних та інфляційних втрат, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Верховного Суду від 11 жовтня 2023 року касаційні скарги ОСОБА_1 та Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») задоволено частково. Постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 січня 2023 року в частині задоволених позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення з АТ КБ «ПриватБанк» 430 000,00 грн боргу змінено, викладено її мотивувальну частину в редакції цієї постанови та виключено в абзаці четвертому постанови слова «у рахунок відшкодування шкоди, завданої працівником під час виконання трудових обов`язків». Поновлено виконання постанови Дніпровського апеляційного суду від 24 січня 2023 року в зазначеній частині. Рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 29 серпня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 січня 2023 року в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення з АТ КБ «ПриватБанк» інфляційний втрат? 3 % річних, упущеної вигоди та компенсації моральної шкоди, з урахуванням заяви про збільшення цих вимог за період після 10 жовтня 2008 року скасовано та справу в цій частині направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

У листопаді 2023 року АТ КБ «ПриватБанк» звернулося із заявою про роз`яснення постанови Верховного Суду від 11 жовтня 2023 року.

Заява мотивована тим, що справа судами розглядалась неодноразово. Зокрема, постановою Дніпровського апеляційного суду від 15 грудня 2021 року скасовано ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 07 червня 2021 року про закриття провадження - це стосувалось частини позовних вимог про стягнення 430 000,00 грн суми боргу; 225 149,17 грн - збитків (упущена вигода) станом на 10 жовтня 2008 року; 236 500,00 грн - суми інфляційних втрат станом на 10 жовтня 2008 року; 43 577,26 грн - 3 % річних станом на 10 жовтня 2008 року; 1 000 000,00 грн моральної шкоди.

Іншою постановою Дніпровського апеляційного суду від 15 грудня 2021 року у задоволенні іншої частини (нарахованих після 10 жовтня 2008 року) позовних вимог ОСОБА_1 про відшкодування шкоди і збитків, завданих працівником під час виконання своїх трудових обов`язків відмовлено.

Вказані постанови Дніпровського апеляційного суду набрали законної сили та сторонами не оскаржені.

Верховний Суд скасував рішення суду першої інстанції та постанову апеляційної інстанції (іншу) в рамках однієї справи та направив на новий розгляд, при наявності не скасованої постанови Дніпровського апеляційного суду від 15 грудня 2021 року в цій частині.

Вказане питання є суттєвим при новому розгляді справи, оскільки існує правова невизначеність стосовно того, зокрема, але не виключно, при скасуванні апеляційним судом рішення першої інстанції та ухваленням нового про відмову в позові, можливо у будь-якій справі подавати не новий позов, а в рамках цієї справи подавати заяву про збільшення позовних вимог й продовжувати розгляд справи (приклад, суд відмовив через передчасність, відсутність дострокової вимоги та стягнув прострочену заборгованість. За висновками постанови, можливо направити вимогу та подати заяву про збільшення позовних вимог в рамках розглянутої справи та продовжити судовий розгляд).

Верховний Суд в мотивувальній частині постанови від 11 жовтня 2023 рокувиключив посилання на статтю 1172 ЦК України, тим самим зазначив, що правова підстава для стягнення коштів у розмірі 430 00,00 грн є стаття 1212 ЦК України.

Однак, за цими вимогами розглянута справа № 2-10369/10, рішенням апеляційного суду Дніпропетровської області від 30 листопада 2010 року відмовлено в задоволенні позову за статтею 1212 ЦК України.

АТ КБ «ПриватБанк» просить роз`яснити постанову Верховного Суду від 11 жовтня 2023 рокув цій частині, оскільки постає питання щодо одноразових та безкінечних звернень з однаковими вимогами та вирішення їх заново, можливістю двічі-тричі звертатись з аналогічними позовами, поки не буде отримано бажаний результат, а також заявляти вимоги за всіма можливими нормами права, при тому не обмежуючись ще й строками позовної давності, у зв`язку з чим отримувати одні й ті ж кошти за різними нормами права по декілька разів (при чому мова йде не тільки про відмову в позові, а й задоволення позовів одного «постраждалого» вкладника, однак за різними нормам права, зокрема за статтями 1058, 1212, 1172, 22 ЦК України (збитки, упущена вигода), чим нівелюється остаточність судових рішень. І такі випадки вже є в судовій практиці з посиланням на практику Другою судової палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, позивачі стягують по два-три рази одне ж й те саме, тільки за різним правовим обґрунтуванням. Банк не отримував кошти за цими вкладами, це шахрайські дії колишніх працівників, і ця відповідальність регулюється статтею 1172 ЦК України.

В той же час, Верховний Суд за аналогічними позовами, за повторними розглядами при наявності судових рішень, які набрали законної сили, відмовляє в задоволенні позову. Зокрема, у постанові Верховного Суду у справі № 757/19638/18 від 22 грудня 2021 року вказано, що рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 07 червня 2010 року в справі № 2-54/2010 за позовом ОСОБА_1 до ЗАТ КБ «ПриватБанк», ОСОБА_2 про стягнення коштів, відшкодування збитків та майнової шкоди, яке залишено в силі ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 22 лютого 2012 року, встановлено, що ОСОБА_1 не укладала з банком письмовий договір банківського вкладу №0п48631261, відсутній документ, що підтверджує внесення нею грошових коштів до каси банку. З огляду на встановлені судом у справі № 2-54/2010 обставини неукладення ОСОБА_1 договору банківського вкладу з ПАТ КБ «ПриватБанк», суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для стягнення з банку на її користь суми банківського вкладу, відсотків, трьох процентів річних та пені на підставі Закону України «Про захист прав споживачів». На вказану постанову АТ КБ «ПриватБанк» посилався в своїй касаційній скарзі, однак указане залишено без уваги Верховним Судом.

Роз`яснення цієї частини рішення для відповідача має значення, оскільки можливо буде одним з аргументів оскарження самого рішення. До того ж, цим рішенням встановлюються преюдиціальні факти.

За заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання (стаття 271 ЦПК України).

Тлумачення частин першої та другої статті 271 ЦПК Українисвідчить, що роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно є незрозумілим, і це ускладнює його реалізацію. При здійсненні роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 14 травня 2019 року в справі № 904/2526/18 (провадження № 12-272гс18) зазначено, що «роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового документа. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз`ясненні рішення».

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06 жовтня 2020 року в справі № 233/3676/19 (провадження № 14-65цс20) вказано, що «необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю в резолютивній частині, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або які будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення».

Аналіз заяви про роз`яснення постанови Верховного Суду від 11 жовтня 2023 рокусвідчить, що АТ КБ «ПриватБанк» фактично не погоджується з мотивами її прийняття, натомість постанова Верховного Суду викладена чітко і зрозуміло, а тому відсутні підстави для її роз`яснення.

Колегія суддів також звертає увагу, що відповідні аргументи АТ КБ «ПриватБанк» наводив і при розгляді цієї справи Верховним Судом, які оцінені та вирішені, з належним мотивуванням в постанові Верховного Суду від 11 жовтня 2023 року. Тому з огляду на зміст вказаної заяви АТ КБ «ПриватБанк», поданої адвокатом Мусійченко Д. Л., колегія суддів вважає за необхідне попередитиАТ КБ «ПриватБанк», що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України). За змістом пункту другого частини другої статті 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Керуючись статтями 260, 271 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про роз`яснення постанови Верховного Суду від 11 жовтня 2023 року у справі № 201/3716/13 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Є. В. Краснощоков

Судді: Д. А. Гудима

І. О. Дундар

М. М. Русинчук

М. Ю. Тітов