Справа № 693/1312/23
Провадження № 2/693/73/24
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

09.01.2024 року м. Жашків

Жашківський районний суд Черкаської області в складі: головуючого - судді Коцюбинської Ю.Д., за участю секретаря судового засідання Чумак Р.М., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Жашків у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеною позовною заявою, в обґрунтування якої зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба ОСОБА_3 , якій належить житловий будинок по АДРЕСА_1 . Після смерті бабусі, її мама ОСОБА_4 фактично прийняла спадщину, але не оформила. Частка матері в спадковому майні становить 1/3 частину.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати. Позивач у встановлений законом строк не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки перенесла захворювання на коронавірусну інфекцію, тривалий час перебувала на лікуванні та проходить лікування на даний час.

Вважає, що пропустила шестимісячний строк для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а тому, з огляду на вказані обставини, просила продовжити термін для прийняття спадщини та визначити додатковий строк терміном два місяці.

Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 24.10.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі та вирішено розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

У підготовче засідання позивач не з`явилася. При цьому від її представника адвоката Шквири С.В. надійшла заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує, просить задоволити.

У підготовче засідання відповідач не з`явилася, при цьому до суду направила заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги визнає.

Оскільки учасники справи не з`явилися у засідання, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, установив наступні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка була зареєстрована та проживала у житловому будинку по АДРЕСА_1 . Після її смерті у Жашківській державні нотаріальній конторі заведена спадкова справа № 929 за 2008 рік.

Як вбачається із довідки № 1020/06-04 від 06.06.2023 року, виданої виконавчим комітетом Жашківської міської ради, разом із ОСОБА_3 зареєстровані та проживали її син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України (далі ЦК України), спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Таким чином, ОСОБА_4 вважається такою, що прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 , однак не отримала свідоцтво про право на спадщину.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , яка була зареєстрована та проживала у житловому будинку по АДРЕСА_1 та є матір`ю позивача.

11.07.2023 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 , однак листом від 21.08.2023 р. вих. № 667 їй було відмовлено, оскільки нею пропущений строк прийняття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Вимогами ст. 1272 ЦК України визначено, що, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач у позовній заяві вказує, що пропустила встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а саме у зв`язку із затяжною хворобою та проходженням лікування, на підтвердження чого надала медичну документацію.

У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».

Пленум Верховного Суду України в постанові №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» в п. 24 роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 13 березня 2020 року у справі №314/2550/17.

Отже, у даному випадку, досліджуючи поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, суд виходить з того, що поважною причиною, пов`язаною з об`єктивними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, є те, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини через тривалу хворобу.

Відповідно до ч.3 ст.1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно із ч.ч.1,5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Частиною 3 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Приймаючи до уваги визнання відповідачем позовних вимог, враховуючи поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини терміном два місяці.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 13, 19, 211, 200, 247, 258, 259, 263-265, 272-273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 , терміном два місяці.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до суду апеляційної інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Головуючий: Ю. Д. Коцюбинська