Провадження №: 2/755/6874/24
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"05" серпня 2024 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщення.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 16 липня 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Підставою для залишення позовної заяви без руху слугувало таке: 1) відсутні докази на підтвердження реєстрації місця проживання відповідача у кімнаті № 3 в квартирі

АДРЕСА_1 ; 2) з наявних у справі документів неможливо встановити, що частка у розмірі 13/100 квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що належить позивачеві, за своїми технічними характеристиками відповідає кімнаті № 3 у зазначеній квартирі; 3) не зазначено інформації про іншого співвласника чи співвласників, якому/яким належить 87/100 квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, на виконання вимог ухвали про залишення позову без руху позивачу необхідно було привести позовні вимоги у відповідність до вимог законодавства та визначитися зі складом учасників судового процесу, сформувати свої позовні вимоги відповідно до кола осіб, та викласти позовну заяву у новій редакції, надати її копії з відповідними документами, що підтверджують заявлені вимоги, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб, які позивач визначить у позовній заяві.

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 16 липня 2024 року про залишення позову без руху направлено на поштову адресу позивача ОСОБА_1 рекомендованим відправленням на вказану у позовній заяві адресу для листування, а саме: АДРЕСА_3 .

Додатково ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 16 липня 2024 року про залишення позову без руху направлено на електронну адресу позивача, вказану у позовній заяві. Згідно довідки про доставку електронного листа від 26 липня 2024 року, що міститься в матеріалах справи, ухвалу доставлено на електронну адресу позивача 26 липня 2024 року.

29 липня 2024 року позивачем ОСОБА_1 подано заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 про усунення недоліків позовної заяви, суд дійшов таких висновків.

На виконання вимог ухвали про залишення позову без руху позивачем подано позовну заяву у новій редакції та залучено до складу учасників справи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , в якості третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог.

Частиною другою статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

При цьому, згідно частини першої статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Судом встановлено, що позовна заява у новій редакції, а саме її копії для інших учасників справи, не містить особистого підпису позивача ОСОБА_1 .

При цьому, позивачем не виконано вимоги частини першої статті 177 ЦПК України, зокрема, не надано копії всіх документів, що додаються до позовної заяви, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Тобто, до заяви про усунення недоліків позивачем не додано копії документів, що додаються до позовної заяви для ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , яких позивач залучив до складу учасників справи.

При цьому, всупереч вимогам ухвали про залишення позову без руху, до позовної заяви не долучено документів, які б підтверджували, що співвласниками, яким належить 87/100 квартири за адресою: АДРЕСА_1 , є саме ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

На виконання вимог ухвали про залишення позову без руху позивачеві слід було надати відповідну інформаційну довідку з КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» або інформаційну довідку з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно шляхом пошуку відомостей у Державному реєстрі прав у порядку, передбаченому Порядком ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від

26 жовтня 2011 року № 1141, за пошуковим запитом, що відповідає реєстраційному номеру об`єкта нерухомого майна або адресою об`єкта нерухомого майна (пункт 20 Порядку). Можливість формування вказаних інформаційних довідок реалізовано шляхом створення онлайн-сервісу «Інформація з Державного реєстру речових прав» за посиланням: https://online.minjust.gov.ua

З долучених ОСОБА_1 скрін-шотів інтернет сторінок неможливо встановити джерело отримання таких відомостей та пересвідчитися у їх достовірності.

У позовній заяві у новій редакції ОСОБА_9 заявляє вимогу про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування кімнатою № 3 в квартирі АДРЕСА_1 .

Однак, всупереч вимогам ухвали про залишення позову без руху, до позовної заяви не додано документів, які б підтверджували, що місце проживання відповідача зареєстровано саме у кімнаті № 3 в квартирі АДРЕСА_1 , документів, які б підтверджували, що ОСОБА_2 не проживає у будь-якій іншій кімнаті квартири також не додано.

Водночас, позивачем не долучено документів, які б підтверджували, що частка у розмірі

13/100 квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що належить позивачеві, за своїми технічними характеристиками відповідає кімнаті № 3 у зазначеній квартирі.

Також, в ухвалі про залишення позову без руху суд наголосив, що згідно вимог пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України позивач зобов`язаний також зазначати про наявність або відсутність зареєстрованого електронного кабінету у системі Електронний суд ЄСІТС у себе та відповідача чи інших учасників справи, або ж вказати, що така інформація йому не відома.

Однак, відомостей про наявність або про відсутність зареєстрованого електронного кабінету в системі «Електронний суд» ЄСІТС у позивача та інших учасників справи позивачем не зазначено.

Вказані недоліки позовної заяви є суттєвими і такими, що перешкоджають відкриттю провадження у справі до їх усунення.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частиною п`ятою статті 185 ЦПК України встановлено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Прецедентна практика Європейського Суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Із цього приводу прецедентними є рішення Європейського Суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивач не усунув вказані в ухвалі недоліки, що є підставою для повернення позовної заяви позивачу, в порядку визначеному частиною третьою статті 185 ЦПК України.

Суд звертає увагу позивача, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню до суду, з урахуванням викладеного в даній ухвалі.

При цьому, пунктом 2 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги. Таким чином, ОСОБА_1 не позбавлена права звернутися із відповідним клопотанням та повернути суму сплаченого судового збору за подання позовної заяви, за наявності відповідних правових підстав.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - вважати такою, що не подана та повернути суб`єкту звернення.

Роз`яснити позивачу, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню до суду, з урахуванням викладеного в даній ухвалі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки встановлені статтею 354 ЦПК України.

Суддя О.О. Хромова