У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.,

за участю:

секретаря судового засідання Отруби В. В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Філатової Т. М. ,

представника відповідача Приймак А. О. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Філатової Тетяни Миколаївни про призначення експертизи, яке подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шишкіна Алла Олександрівна, Солом`янський ВДВС у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання недійсним договору позики, визнання недійсним договору застави, визнання таким, що не підлягає виконанню виконавчого напису нотаріуса,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Солом`янського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шишкіна А. О., Солом`янський ВДВС у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання недійсним договору позики, визнання недійсним договору застави, визнання таким, що не підлягає виконанню виконавчого напису нотаріуса.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 серпня 2023 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 15 серпня 2023 року вказану позовну заяву було залишено без руху.

На виконання зазначеної ухвали, 04 жовтня 2023 року позивачем надано до суду квитанцію про сплату судового збору.

Ухвалою суду від 05 жовтня 2023 року вказану цивільну справу прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

У судовому засіданні представник позивача заявила клопотання про призначення судової комплексної психолого-почеркознавчої експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа, в обґрунтування якого зазначила, що предметом позову, зокрема, є визнання договору позики від 09 червня 2017 року, укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , недійсним з підстав, передбачених статтею 231 ЦК України (вчинений під впливом насильства). Для визнання правочину недійсним на підставі статті 231 ЦК України позивач має довести наступні обставини: факт застосування до нього (до потерпілої сторони правочину) фізичного чи психологічного тиску з боку іншої сторони чи з боку третьої особи; вчинення правочину проти своєї справжньої волі; наявність причинного зв`язку між фізичним або психологічним тиском і вчиненням правочину, який оспорюється.

У зв`язку з викладеним, вважає, що достатнім і належним доказом факту вчинення насильства (психологічного впливу) є висновок експерта за результатами проведення комплексної судової психолого-почеркознавчої експертизи, тому для повного, всебічного та об`єктивного встановлення всіх обставин справи, необхідно провести вищевказану судову комплексну експертизу, проведення якої доручити Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Позивач в судовому засідання підтримала клопотання та просила його задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні зазначила, що не заперечує проти задоволення клопотання в частині призначення почеркознавчої експертизи та поставлення на вирішення експерта питання № 1. В іншій частині клопотання заперечувала, посилаючись на те, що питання № 2-18 не стосуються предмету позову, тому призначення психологічної експертизи є недоцільним, а проведення експертизи із застосуванням комп`ютерного поліграфу та її результати не може бути доказом, оскільки з часу підписання спірного договору позики пройшло багато років та психофізіологічні реакції позивача вже могли змінитися. Крім того, заперечувала в частині визначення установи проведення експертизи, зазначивши, що невідомо чи проводяться в ній експертизи такого роду, тому просила доручити проведення експертизи КНДІСЕ.

У свою чергу, представник позивача зазначила, що визначена стороною позивача проводить такі експертизи, про що зазначено на сайті, та при її виборі керувалися завантаженістю установ та тривалістю проведення експертиз.

Треті особи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, про поважність причин неявки невідомо.

Вислухавши думку сторін, дослідивши клопотання та вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, ці дані, крім іншого, встановлюються висновками експерта.

Статтею 103 ЦПК України визначено, що суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

При цьому, пунктом 1 Розділу І «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, передбачено, що основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Пунктами 6.1-6.3 Розділу VI «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку). Психологічна експертиза також може бути часткою комплексного експертного дослідження, якщо в органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), виникають питання, вирішення яких потребує синтезування спеціальних знань з різних галузей науки (психолого-психіатрична експертиза, психолого-медико-психіатрична, медико-психологічна та психолого-автотехнічна експертиза). До цього переліку також можуть належати психолого-почеркознавча та психолого-лінгвістична експертизи. Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Разом з тим, відповідно до підпунктів 6.8.1-6.8.2 пункту 6.8 розділу VI Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, з метою отримання орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа. Предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій. Такі опитування можуть проводитись тільки за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування.

За своїм визначенням поліграф є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів; аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, як стверджується, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Метою проведення психологічних експертиз із використанням комп`ютерного поліграфу є виявлення значимих психофізіологічних реакцій людини на пред`явлений їй психологічний стимул, що дозволяє установити рівень та психологічну природу усвідомленості чи обізнаності людини у змістовному полі інформаційних патернів (установок), які вона продукує або репродукує, а також, визначити психологічний характер викладення людиною інформації як підґрунтя для подальшої її правової кваліфікації.

Зазначені норми права свідчать про те, що судова експертиза з використанням поліграфу - це психологічна експертиза у вигляді дослідження експертом-поліграфологом на основі спеціальних знань з використанням поліграфу психофізіологічних реакцій особи у відповідь на пред`явлені в ході дослідження стимули з метою перевірки достовірності інформації, що надається досліджуваною особою. Проведення даної експертизи є можливим за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування.

У Постанові Верховного Суду від 29 листопада 2023 року у справі № 589/4601/21 (провадження № 61-13788св23) Верховний Суд зробив висновок, що висновок експерта (зокрема, за результатами проведення психологічної експертизи із застосуванням поліграфа) є рівноцінним засобом доказування у справі поряд з іншими письмовими, речовими й електронними доказами, а оцінка його як доказу здійснюється судом у сукупності з іншими залученими до справи доказами за загальним правилом статті 89 ЦПК України. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи викладене, висновок експерта за результатами експертизи проведеної із застосуванням комп`ютерного поліграфа є рівноцінним засобом доказування у справі поряд з іншими письмовими, речовими й електронними доказами, а також, жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили, та суд при вирішенні справи повинен встановлювати всі обставини, які мають суттєве значення для справи, відомості, встановити які покликана судова психолого-почеркознавча експертиза стосуються предмета спору, для з`ясування таких відомостей потрібні спеціальні знання, тому суд дійшов висновку про задоволення клопотання сторони позивача про призначення експертизи.

Слід зазначити, що визначення питань для проведення експертизи та визначення установи для її проведення є прерогативою суду і його правом, а не обов`язком. Сторонам лише надана можливість формулювати питання та вносити їх на розгляд суду. Це ж стосується і вибору експертної установи.

За таких обставин, відповідно до положень статті 103 ЦПК України та Інструкції про призначення та проведення судових експертиз, суд вважає за доцільне призначити судову комплексну психолого-почеркознавчу експертизу проведення якої доручити експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз. При цьому, суд погоджується з переліком питань викладеними у клопотанні представника позивача.

Крім того, представником відповідача в судовому засіданні було заявлено клопотання про витребування доказів у Київського державного нотаріального архіву, а саме: документів, які містяться в матеріалах нотаріальної справи щодо посвідчення договору застави транспортного засобу від 09 червня 2017 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2537 на яких є рукотворний підпис позивача ОСОБА_1 ; копії паспортів ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , на яких може бути зазначено підпис та напис «Згідно з оригіналом», які були отримані нотаріусом для укладення правочинів; нотаріальну згоду ОСОБА_5 на укладання його дружиною ОСОБА_1 договору застави транспортного засобу від 09 червня 2017 року, номер в реєстрі 2537; оригінал договору позики, який став підставою для винесення договору застави.

В обґрунтування зазначила, що вказані документи є важливими для цієї справи, оскільки в матеріалах нотаріальної справи можуть міститись рукотворні підписи вчинені ОСОБА_1 (позивачем) саме в період 2017 року.

Представник позивач та позивач в судовому засіданні не заперечували проти задоволення клопотання.

Вивчивши клопотання та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані (у письмовій або електронній формі, речовими об`єктами, висновками експертів, показаннями свідків), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України в цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, згідно якого кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною третьою-четвертою статті 83 ЦПК України визначено, що відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

При цьому, згідно з частиною першою статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Згідно з положеннями частини другої статті 84 ЦПК України у клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Ураховуючи викладене, що сторона відповідача не має можливості самостійно отримати вищевказані докази, а також те, що витребувані докази мають юридичне значення для повного та об`єктивного встановлення обставин справи, забезпечення проведення судової психолого-почеркознавчої з використанням комп`ютерного полінрафа, суд приходить до висновку про задоволення клопотання про витребування доказів.

Керуючись статтями 83-84, 103, 104, 260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Філатової Тетяни Миколаївни про призначення експертизи задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шишкіна Алла Олександрівна, Солом`янський ВДВС у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання недійсним договору позики, визнання недійсним договору застави, визнання таким, що не підлягає виконанню виконавчого напису нотаріуса судову комплексну психолого-почеркознавчу експертизу із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа.

На вирішення експертизи поставити наступні питання:

1) Чи виконаний підпис у договорі позики від 09 червня 2017 року та договорі застави транспортного засобу від 09 червня 2017 року ОСОБА_1 ?

2) Чи виконаний підпис та рукописний текст (зазначено в документах « ОСОБА_1 ») у договорі позики від 09 червня 2017 року та у Договорі застави транспортного засобу від 09 чеврня 2017 року під впливом збиваючих факторів?

3) Які індивідуально-психологічні особливості має особа ОСОБА_1 ?

4) Яка особистісна значимість для ОСОБА_1 обставин, за яких був укладений договір позики грошей від 09 червня 2017 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 про надання грошових коштів у сумі 5 229 840 грн?

5) Чи має ОСОБА_1 індивідуально-психологічні особливості, які суттєво впливають на характер її дій: підвищена агресивність, підкореність, жорстокість, нерішучість, етичні орієнтації, соціальні установки, мотиваційна сфера, тощо?

6) Які психологічні особисті якості та провідні мотиваційні чинники поведінки має ОСОБА_1 ? У якому зв`язку вони перебувають з обставинами справи про визнання договору позики від 09 червня 2017 року недійсним?

7) Чи могли індивідуально-психологічні особливості ОСОБА_1 суттєво вплинути на її поведінку під час підписання нею договору позики від 09 червня 2017 року?

8) У якому емоційному стані була ОСОБА_1 під час укладання договору позики грошей від 09 червня 2017 року?

9) Чи перебувала ОСОБА_1 в стані вираженого емоційного збудження або емоційного напруження, що може розглядатися як психологічна підстава стану сильного душевного хвилювання при підписанні договору позики 09 червня 2017 року?

10) Чи здатною була ОСОБА_1 з урахуванням обставин справи повною мірою вільно та усвідомлено приймати рішення щодо підписання договору позики від 09 липня 2017 року та реалізовувати його своїми діями?

11) Чи спроможна була ОСОБА_1 , з урахуванням її вікових особливостей, емоційного стану, індивідуально-психологічних властивостей, рівня розумового розвитку та умов мікросоціального середовища (залежність від чоловіка, погроза його життю та життю членів її сім`ї) усвідомлювати реальний зміст власних дій (підписання договору позики грошей від 09 червня 2017 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 про надання грошових коштів у сумі 5 229 840 грн) та повною мірою свідомо керувати ними і передбачати їх наслідки?

12) Чи здатна була ОСОБА_1 повною мірою прогнозувати наслідки власних дій при підписанні договору позики грошей від 09 червня 2017 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 про надання грошових коштів у сумі 5 229 840 грн?

13) Чи здатна була ОСОБА_1 повною мірою усвідомлено приймати рішення, адекватне ситуації, та повною мірою усвідомлено реалізовувати його?

14) Чи є ситуація, що досліджується за справою, а саме обставини, за яких був підписаний ОСОБА_1 договір позики від 09 чеврня 2017 року психотравмувальною для неї?

15) Чи має ОСОБА_1 відхилення у психічному розвитку, які не є виявами психічного захворювання? Якщо має, то якими саме є ці ознаки?

16) Чи вплинули (і яким чином) індивідуальні властивості психічних процесів ОСОБА_1 (увага, сприймання, мислення, особливості емоційних реакцій) на адекватність сприйняття нею особливостей та змісту ситуації, а саме: «09 червня 2017 року під час вирішення конфлікту, який виник між колишнім чоловіком ОСОБА_1 - ОСОБА_5 та громадянином ОСОБА_4 та іншими невідомими особами за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_4 під погрозою фізичної розправи відносно ОСОБА_6 та її сім`ї, проти її волі, насильно посадив її до автомобілю та відвіз до нотаріальної контори приватного нотаріуса Шишкіної Алли Олександрівни по АДРЕСА_2 . Під тиском та погрозами фізичної розправи ОСОБА_7 повідомив ОСОБА_6 , що ОСОБА_8 (її колишній чоловік) є боржником та ОСОБА_6 необхідно підписати папери, інакше її та дитину вб`ють».

17) Чи міг психологічний вплив, якщо такий мав місце, суттєво змінити вільне волевиявлення ОСОБА_1 щодо укладення договору позики від 09 червня 2017 року чи ні?

18) Чи міг психологічний вплив призвести до дій ОСОБА_1 по підписанню договору позики від 09 червня 2017 року без осмислення їх можливих наслідків?

19) Чи виявляються в ході психологічного дослідження з використанням комп`ютерного поліграфа у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фізіологічні реакції, які свідчать про те, що 09 чеврня 2017 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_1 , повідомив що її чоловіка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 вкрали невідомі особи та необхідно у нотаріуса підписати папери?

20) Чи виявляються в ході психологічного дослідження з використанням поліграфа у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фізіологічні реакції, які свідчать про те, що ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_1 , повідомив що потрібно виписати довіреність на автомобіль MERCEDES-BENZ, модель G500, рік випуску - 2015, колір чорний, номер шасі (кузов, рама) - НОМЕР_1 , тип - загальний легковий універсал - В, реєстраційний номер НОМЕР_2 , щоб повернути її чоловіка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?

21) Чи виявляються в ході психологічного дослідження з використанням поліграфа у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фізіологічні реакції, які свідчать про те, що 09 червня 2017 року в приміщені нотаріальної контори приватного нотаріуса Шишкіної Алли Олександрівни по вул. Пушкінській, 45/2 в місті Києві усвідомлювала що підписує довіреність на право користування автомобілем MERCEDES-BENZ, модель G500, рік випуску 2015, колір чорний, номер шасі (кузов, рама) - НОМЕР_3 , тип - загальний легковий універсал - В, реєстраційний номер НОМЕР_2 ?

22) Чи виявляються в ході психологічного дослідження з використанням поліграфа у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фізіологічні реакції, які свідчать про те, що 09 червня 2017 року в приміщені нотаріальної контори приватного нотаріуса Шишкіної Алли Олександрівни по АДРЕСА_2 вона не усвідомлювала, що підписує договір позики грошей у ОСОБА_4 від 09 червня 2017 року та договір застави транспортного засобу від 09 червня 2017 року?

Проведення експертизи доручити експертам Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз (49000, м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, 17, оф. 801), попередивши їх про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України - за дачу завідомо неправдивого висновку або за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Попередити сторони про наслідки статті 109 ЦПК України, а саме у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Попередню оплату витрат за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

В розпорядження експертів надати: матеріали цивільної справи провадження № 2/760/4585/24, унікальний номер № 760/17869/23; експерементальні зразки підписів на 10-ти аркушах; експериментальні зразки почерку на 10-ти аркушах; оригінал договору позики від 09 червня 2017 року, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .

Зобов`язати позивача ОСОБА_1 надати вільні зразки своїх підписів для забезпечення проведення судової експертизи.

Зобов`язати позивача ОСОБА_1 надати експертам письмову згоду щодо опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - компю`терного поліграфа.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Клопотання представника відповідача ОСОБА_4 - адвоката Приймак Аліни Олександрівни про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у Київського державного нотаріального архіву (03151, м. Київ, Повітрофлотський проспект, 76-Г):

- документи, які містяться в матеріалах нотаріальної справи щодо посвідчення договору застави транспортного засобу від 09 червня 2017 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2537, на яких є рукотворний підпис позивача ОСОБА_1 ;

- копії паспортів ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , на яких може бути зазначено підпис та напис «Згідно з оригіналом», які були отримані нотаріусом для укладення правочинів;

- нотаріальну згоду ОСОБА_5 на укладання його дружиною ОСОБА_1 договору застави транспортного засобу від 09 червня 2017 року, номер в реєстрі 2537;

-оригінал договору позики, який став підставою для винесення договору застави.

Зобов`язати Київський державний нотаріальних архів протягом десяти днів з моменту отримання цієї ухвали надати суду витребувані докази.

Роз`яснити особі, у якої витребовуються судом докази, що відповідно до вимог статті 84 ЦПК України, особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвалу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду в частині зупинення провадження в справі шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя Л. М. Ішуніна