Справа № 754/8146/24
У Х В А Л А

Іменем України

11 червня 2024 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст. 175-177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И Л А:

Позивачка, ОСОБА_1 , через представника адвоката Щербачова Андрія Петровича, звернулася до Деснянського районного суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на таке.

Відповідно до абзацу другого частини першої статті 185 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Згідно з ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Позовна заява підписана представником позивача - адвокатом Щербачовим Андрієм Петровичем, в ній вказано, що представник позивачки має електронний кабінет, однак не зазначено ідентифікуючої інформації електронного кабінету, а саме РНОКПП адвоката, як і не надано до матеріалів скарги довідки про реєстрацію електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, отже встановити реєстрацію електронного кабінету представника позивачки суд позбавлений можливості.

Частиною четвертою статті 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

З доданої до позовної заяви квитанції № 1845-1866-9211-9495 від 30.05.2024 вбачається, що судовий збір у сумі 1211,20 грн сплачено позивачем на рахунок UA0026003, що належить Дарницькому районному суду міста Києва з призначенням платежу «судовий збір за позовом ОСОБА_1 , Дарницький районний суд міста Києва».

Доказів сплати судового збору на рахунок UA0026004, що належить Деснянському районному суду міста Києва матеріали позовної заяви не містять.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 1 січня 2024 року набрав чинності Закон України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», яким визначено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 3028,00 грн.

Таким чином, за подання позовної заяви про розірвання шлюбу має бути сплачено судовий збір в сумі 1211,20 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб та строк їх усунення.

Залишення позову без руху з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та є необхідним для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду та вирішення справи.

Позивачу слід усунути недоліки шляхом надання:

- РНОКПП або довідки про реєстрацію електронного кабінета в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі адвоката Щербачова Андрія Петровича (для суду та відповідача);

- доказів сплати судового збору в сумі 1211,20 грн до Деснянського районного суду міста Києва (для суду та відповідача).

Слід зауважити, що в разі подання позивачкою документів у електронній формі вона зобов`язана, у порядку абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, надати докази їх направлення іншим учасникам.

На підставі викладеного, керуючись ст.175, 177, 185 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана в день її постановлення.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК