Єдиний унікальний номер 448/898/15-ц
Провадження № 2/448/2/24
У Х В А Л А

судового засідання

15.01.2024 м.Мостиська

Мостиський районний суд Львівської області в складі:

головуючої судді Гіряк С.І.,

за участі секретаря судового засідання Семен І.І.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні клопотання відповідачки ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,

учасники справи:

представник позивача адвокат Кізко Л.С. (в режимі відеоконференцзв`язку),

представник відповідачів адвокат Лазор А. О. (в режимі відеоконференцзв`язку),

негайно після закінчення судового розгляду, перебуваючи в нарадчій кімнаті, постановив ухвалу про наступне:

І. Суть клопотання, що вирішується

1. АТ «Кредобанк» звернулося до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 з вимогою про стягнення заборгованості.

2. Ухвалою судді Мостиського районного суду Львівської області Білоуса Ю.Б. від 20.07.2021 року задоволено заяву про самовідвід судді Білоуса Ю.Б. від 20.07.2021 та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.07.2021 року дана справа передана для розгляду судді Гіряк С.І.

3. Ухвалою суду в особі головуючої судді Гіряк С.І. від 20.08.2021 позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

4. Ухвалою від 16.01.2023 суд постановив прийняти до спільного розгляду заяву представника позивача Акціонерного товариства «Кредобанк» адвоката Кізко Лесі Сергіївни про збільшення розміру позовних вимог від 22.10.2021. В подальшому розглядати справу з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог. Запропонувати відповідачам у зв`язку із збільшення позовних вимог по даній справі, подати до суду заяви (заперечення) або відзив, в якому викласти заперечення відповідно до умов ст.ст.174,178,180 ЦПК України.

5. 19.05.2023 від відповідачки ОСОБА_1 надійшло клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

В обґрунтування клопотання відповідачка зазначає, що вона не вчиняла жодних дій спрямованих на виникнення цивільних прав та обов?язків за зобов?язаннями ОСОБА_2 відповідно до кредитного договору №299/3Л від 23.07.2008 та категорично заперечує факт існування заявлених договірних відносин між нею, АТ «Кредобанк» та ОСОБА_2 . Так само заперечує укладення договору поруки від 23.07.2008, заперечує факт підписання нею зазначеного договору поруки та вважає, що її підпис на вказаному правочині проставлений невідомою особою. Відповідачка ОСОБА_1 зазначає, що є особою похилого віку, непрацюючим пенсіонером, не могла самостійно прибути до банку та укласти договір поруки через суттєве погіршення здоров`я, свій незадовільний фізичний стан та вік, а також через неосвіченість та юридичну безграмотність, вказує, що взагалі не розуміла самої процедури укладення такого правочину та встановлення таких зобов?язань відносин. З метою доведення факту не укладення договору поруки від 23.07.2008 року не підписанням зазначеного правочину, необхідним є призначення у даній справі судової почеркознавчої експертизи, проведення якої просить доручити експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз (м. Львів, вул. Липинського, 54).

На проведення експертизи запропонувала поставити питання: Чи виконаний підпис від імені поручителя ОСОБА_1 в оригіналі договору поруки від 23.07.2008 ОСОБА_1 чи іншою особою?

Просить зобов`язати Акціонерне товариство «Кредобанк» пред`явити в розпорядження експерта оригінал договору поруки від 23.07.2008, провадження у справі на час проведення експертизи - зупинити до отримання висновку експерта.

6. 25.07.2023 року представник позивача подала письмові заперечення на клопотання відповідачки ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої, просить відмовити у задоволені такого клопотання.

В обґрунтування заперечень, посилається на те, що 22.08.2022 року на адресу суду та всіх учасників було надіслано для огляду оригінали кредитної справи та у зв?язку з цим, долучення до матеріалів справи належним чином завірених копій, таке клопотання було розглянуто в судовому засіданні від 05.07.2023 року та задоволено судом, тобто долучено до матеріалів справи документи. Серед яких зокрема були наявні Анкета Поручителя за кредитом Л:01/03/16/08/02098 дата заповнення 18.07.2008 року; копія паспорту ОСОБА_1 та довідки про присвоєння ідентифікаційного номеру завірені ОСОБА_1 ; копія свідоцтва про укладення шлюбу від 13.09.1986 року. Тому в матеріалах справи міститься Анкета - Заява Л01/03/16/08/02098 на отримання кредиту від 18.07.2008 року, в якій, зокрема зазначено, що ОСОБА_1 не заперечує проти отримання її чоловіком кредиту та надання в заставу майна, яке перебуває у їх спільній власності з підписом. Також, Анкета Поручителя за кредитом №01/03/16/08/02098 від 18.07.2008 року, що також особисто підписана ОСОБА_1 в якій зокрема зазначено, що вся інформація у цій Анкеті та надані нею документи є вірною і актуальною на день подання цієї Анкети - Заяви. Також, копія паспорту та ідентифікаційного коду завірені «Копія вірно і підпис ОСОБА_1 .

Зазначає, що доводи викладені у клопотанні про те, що ОСОБА_4 не вчиняла жодних дій спрямованих на виникнення цивільних прав та обов?язків за зобов?язаннями свого чоловіка не підтверджені жодним доказом, а експертиза заявлена з метою затягування розгляду справи.

Також зазначає, що у матеріалах справи міститься свідоцтво від 13.09.1986 року НОМЕР_1 про укладення шлюбу, відповідно до якого 13.09.1986 року ОСОБА_2 та ОСОБА_5 уклали шлюб, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу 13.09.1986 року зроблено запис 3175, після укладення шлюбу присвоєно прізвище ОСОБА_6 . А ч. 3 ст.61 Сімейного кодексу України визначено, що якщо одним із подружжя укладено договір в інтересах сім?ї, то гроші, інше майно, в тому числі гонорар, виграш, які були одержані за цим договором, є об?єктом права спільної сумісної власності подружжя. При укладенні договорів одним із подружжя вважається, що він діє за згодою другого з подружжя (частина друга статті 65 СК України)

За нормами сімейного законодавства умовою належності того майна, яке одержане за договором, укладеним одним із подружжя, до об?єктів спільної сумісної власності подружжя є визначена законом мета укладення договору - інтереси сім?ї, а не власні, не пов?язані із сім?єю інтереси одного з подружжя. Отже, якщо одним із подружжя укладено договір в інтересах сім?ї, то цивільні права та обов?язки за цим договором виникають в обох із подружжя, незважаючи на відсутність в законі прямої вказівки на солідарну відповідальність. При вирішенні спору про порядок виконання подружжям зобов?язань, що виникають з правочинів, вчинених в інтересах сім?ї, суди повинні керуватися тим, що подружжя має відповідати за такими зобов?язаннями солідарно усім своїм майном.

Зазначає, що такий правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 14-712цс19 та підтверджений Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 09 вересня 2020 року у справі Ме14-127цс20, Постанові Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 61-1436св20 від 07.10.2020.

Стверджує, що в матеріалах справи міститься достатньо письмових доказів, що спростовують твердження відповідачки ОСОБА_1 , просить відмовити в задоволенні клопотання про призначення експертизи.

ІІ. Позиція учасників справи

7. В підготовчому судовому засіданні 15.01.2024 представник відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_1 адвокат Лазор А.О. просив задовольнити клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, посилаючись на її доцільність, надав пояснення, аналогічні викладеним змісту письмового клопотання.

8. Представник позивача АТ «Кредобанку» адвокат Кізко Л.С. в підготовчому судовому засіданні 15.01.2024 заперечила проти задоволення клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, надала пояснення аналогічні викладеним у письмових запереченнях. Просила відмовити у задоволенні клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

9. Відповідач ОСОБА_7 в підготовче судове засідання 15.01.2024 не з`явився, належним чином повідомлений про дату і час розгляду справи, телефонограмою на номер телефону, вказаний ним та листом про виклик, скерованим на його адресу проживання. Крім того, відповідач ОСОБА_3 був особисто присутній в підготовчому судовому засіданні 19.05.2023, коли було подане вирішуване клопотання відповідачки, вказав, що ознайомлений, зокрема із клопотанням відповідачки ОСОБА_1 про призначення почеркознавчої експертизи. В підготовчому судовому засіданні 09.10.2023 висловлював свою думку, щодо поданих 19.05.2023 клопотань сторони відповідачів, зазначив, що підтримує їх.

Вивчивши подане відповідачкою клопотання, дослідивши матеріали справи, заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступного висновку.

ІІІ. Застосоване Судом законодавство

10. Завданням цивільного судочинства, як визначено ч.1ст.2 ЦПК України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 1 статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною 1 статті 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до п.8 ч.2 ст.197 ЦПК України у підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

11. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового слідства чи суду.

12. Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Згідно із ч. 5 ст. 103 ЦПК України, учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

13. Статтею 105 ЦПК України передбачено, що призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити:

1) характер і ступінь ушкодження здоров`я;

2) психічний стан особи;

3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

14. Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

З точки зору закону підставою для призначення судової експертизи є необхідність з`ясування обставин, які потребують спеціальних знань, тобто тих, які виходять за межі знань осіб, які беруть участь у справі, та судді, котрий розглядає справу.

15. Відповідно до ч 1 ст. 103 Цивільного процесуального кодексу України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з?ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

16. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

17. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом з призначенням відповідної судової експертизи. До аналогічних правових висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 04.07.2018 року у справі №917/2033/16.

ІV. Висновки Суду

18. Суд, враховуючи наведені норми та обставини справи встановив, що ухвалою судді Мостиського районного суду Львівської області Білоуса Ю.Б. від 20.07.2021 року задоволено заяву про самовідвід судді Білоуса Ю.Б. від 20.07.2021, у даній справі, яка подана до суду 31.08.2015 та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 21.07.2021 року дана справа передана для розгляду судді Гіряк С.І., ухвалою суду в особі головуючого судді Гіряк С.І. від 20.08.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. В підготовчому судовому засіданні 28.09.2021 були встановлені особи та повноваження учасників процесу, зокрема і представників.

Згідно ухвали суду від 16.01.2023 суд постановив прийняти до спільного розгляду заяву представника позивача Акціонерного товариства «Кредобанк» адвоката Кізко Лесі Сергіївни про збільшення розміру позовних вимог від 22.10.2021.

При цьому, відповідачка ОСОБА_1 лише 19.05.2023 звернувся із клопотанням про призначення із клопотанням про призначення судової почеркознавчої експертизи, посилаєючись на те, що не вчиняла жодних дій спрямованих на виникнення цивільних прав та обов?язків за зобов?язаннями ОСОБА_2 відповідно до кредитного договору №299/3Л від 23.07.2008 та категорично заперечує факт існування заявлених договірних відносин між нею, АТ «Кредобанк» та ОСОБА_2 . Так само заперечує укладення договору поруки від 23.07.2008, заперечує факт підписання нею зазначеного договору поруки та вважаю, що її підпис на вказаному правочині проставлений невідомою особою.

19. Статтею 105 ЦПК України передбачено, що призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити:

1) характер і ступінь ушкодження здоров`я;

2) психічний стан особи;

3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

20. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

21. Виходячи із наведеного, враховуючи те, що клопотання заявлено лише однією стороною, а питання запропоновані відповідачкою не стосуються встановлення: 1) характеру і ступеня ушкодження здоров`я; 2) психічного стану особи; 3) віку особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати, тому Суд вважає, що підстави для призначення експертизи відсутні.

22. Крім того, згідно із ч. 1, 3 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

На почеркознавчу експертизу надаються оригінали документів, відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 № 53/5.

Для проведення почеркознавчої експертизи необхідно також надати вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку і підпису певної особи від імені якої значиться підпис (та/або особи, яка виконала підпис від імені іншою особи).

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до дати складання досліджуваного документа; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до виникнення справи, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після виникнення справи, але не в зв`язку з її обставинами; експериментальні зразки почерку це такі, що виконані безпосередньо для проведення експертизи (або експертного дослідження).

Частиною 1 статті 104 ЦПК України передбачено, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в які зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються на дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

23. Встановлено, що відповідачка ОСОБА_1 особисто подала клопотання до суду про призначення почеркознавчої експертизи 19.05.2023, проте, в призначенні судові засідання жодного разу не з`являлася, вільних та експериментальних зрізків почерку та підпису, необхідних для проведення судової почеркознавчої експертизи відповідачка суду не надала, що унеможливлює вирішення заявленого нею клопотання.

Судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять саме до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Зазначених умов призначення експертизи не встановлено.

24. Проаналізувавши доводи ініціатора клопотання, заслухавши представника позивача, яка заперечувала проти призначення експертизи, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що в задоволенні клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи слід відмовити, з врахуванням того, що стороною відповідача не доведено необхідності проведення такої експертизи, а клопотання по призначення експертизи відповідачка подала до суду 19.05.2023 року в справі, яка надійшла до суду 31.08.2015. А 21.07.2021 року дана справа передана для розгляду судді Гіряк С.І., ухвалою суду в особі головуючого судді Гіряк С.І. від 20.08.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, що суперечить принципу розумності строку розгляду спору.

25. Також необхідно звернути увагу, що, відповідно до частини другої статті 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Крім того, відповідно до пункту 10 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом. Згідно з пунктом 7 частини другої статті 129 Конституції України розумні строки розгляду справи є однією з основних засад судочинства.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

26. Згідно з частиною першою статті 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового розгляду.

27. Пунктом 7 постанови пленуму ВСС України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 11«Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» визначено, що судді повинні усвідомлювати особисту відповідальність за розгляд справ у встановлені законом строки, за якість розгляду справ, не допускати фактів зволікання, вживати всіх необхідних заходів із метою неухильного дотримання процесуальних строків.

28. Статтею 121 ЦПК України визначено, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію. Зазначене є завданням цивільного судочинства (стаття 1 ЦПК).

Недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

29. Крім того, Суд звертає увагу, що 19.05.2023 одночасно із клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, сторона відповідача подала до суду клопотання: про прийняття зустрічного позову в справі, про призначення судової експертизи документів фінансово-кредитних операцій, що свідчить про затягування стороною відповідача розгляду справи.

30. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається ( частина перша статті 44 ЦПК України).

Верховний Суд неодноразово наголошував, що однією із основоположних засад цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України). Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Принцип справедливості, добросовісності і розумності є проявом категорій справедливості, добросовісності і розумності як суті права загалом. Принцип добросовісності є одним із засобів утримання сторін від зловживання своїми правами. Основне призначення цього принципу вбачається в наданні суддям більше можливостей з?ясовувати в повному обсязі фактичні обставини справи і, насамкінець, встановити об?єктивну істину. Загалом зміст цих принципів (справедливості, добросовісності і розумності) полягає в тому, що тексти законів, правочинів та їх застосування суб?єктами цивільних правовідносин мають бути належними і справедливими та відповідати загальновизнаним нормам обороту та нормам закону.

При цьому суд відзначає, що добросовісність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України) - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), базується ще на римській максимі - «on concedit venire contra factum proprium» (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці).

Згаданий принцип римського права «venire contra factum proprium» є вираженням «equitable estoppel» - однієї з найважливіших доктрин загального права. В системі загального права ця доктрина грунтується на «principles of fraud» та є спрямованою на недопущення ситуації, в якій одна сторона може займати іншу позицію в судовому розгляді справи, що відрізняється від її більш ранньої поведінки або заяв, якщо це ставить протилежну сторону у невигідне становище (зокрема, постанови Верховного Суду від 17.11.2018 року у справі №911/205/18, від 24.10.2019 року у справі №904/3315/18, від 06.12.2019 року у справі № 910/353/19).

Відповідно до § 23 Рішення Європейського суду з прав людини від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України», національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов?язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив про обов?язок заявника демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов?язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

31. З огляду на викладене вище, призначення судової почеркознавчої експертизи за клопотанням відповідачки від 19.05.2023 у справі, яка подана до суду 31.08.2015 та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 21.07.2021 року дана справа передана для розгляду судді Гіряк С.І., ухвалою суду в особі головуючого судді Гіряк С.І. від 20.08.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, не є обов`язком для суду, як і не є обов`язком збирання доказів, а тому враховуючи змагальність цивільного процесу, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання відповідачки про призначення експертизи у справі. Окрім цього призначення такої експертизи, призведе до затягування розгляду справи та порушення принципу розумності строку, що є неприпустимим.

Разом з тим, суд вважає за доцільне звернути увагу відповідачки ОСОБА_1 та її представника на те, що у відповідності до вимог ст. 106 ЦПК України сторона вправі подати до суду висновок експерта, складений на їхнє замовлення, оскільки експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Керуючись статтями 2, 3,103-106,187, 197, 258, 260, 353 ЦПК України, Суд,

постановив:

1. В задоволенні клопотання відповідачки ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи у справі за позовом Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею і окремому оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений, проголошений та підписаний суддею 19.01.2024.

Суддя Світлана ГІРЯК