Справа № 342/872/21
Провадження № 22-ц/4808/443/24
Головуючий у 1 інстанції Андріюк І. Г.
Суддя-доповідач Бойчук
У Х В А Л А

15 лютого 2024 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суд в складі:

судді-доповідача Бойчука І.В.,

суддів: Пнівчук О.В., Томин О.О.,

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Городенківського районного суду від 25 січня 2024 року під головуванням судді Андріюк Г.І. у м. Городенка у справі за заявою ОСОБА_1 про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню (стягувач: ОСОБА_2 , виконавча служба: Городенківський районний відділ ДВС Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), заінтересована особа: суддя Городенківського районного суду Івано-Франківської області Гайдич Р.М.),

в с т а н о в и в:

Ухвалою Городенківського районного суду від 25 січня 2024 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про визнання виконавчого листа таким, що виконанню не підлягає та клопотанні про призначення судово-психіатричної експертизи.

На зазначену ухвалу суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Ознайомившись з її змістом апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга є зловживанням процесуальними правами.

Згідно зі статтею 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до пунктів 2, 11 частини третьої статті 2 ЦПК України повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

За приписами частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року в справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зроблено висновок, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

За таких обставин, слід вважати, що використання одними учасниками судового процесу нецензурної лексики, образливих і лайливих слів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. З огляду на це вчинення таких дій, суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі -ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

У апеляційній скарзі ОСОБА_1 використовує образливі висловлювання на адресу суддів Городенківського районного суду Гайдича Р.М. та Андріюк І.Г., а саме вказує, що суддя Городенківського районного суду Гайдич Р.М. фактично кат в процесуальному аспекті», а суддя Городенківського районного суду Андріюк І.Г. є пособником судді цього ж суду Гайдича Р.М. ката в процесуальному аспекті. В прохальній частині скарги, окрім скасування ухвали суду першої інстанції, просить встановити суддю Городенківського районного суду Гайдича Р.М. катом в процесуальному аспекті.

Такі висловлювання в апеляційній скарзі є поза межею нормального стилю спілкування, в першу чергу, у діловому мовленні, що використовується в офіційному спілкуванні (між установами, окремою особою і установою, між посадовими особами, тощо), а висловлювання виходять за межі нормальної, коректної критики та мають характер принизливого висловлювання щодо суддів Городенківського районного суду, що неприпустимо при оформленні апеляційної скарги.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Враховуючи викладене, апеляційний суд визнає подану ОСОБА_1 апеляційну скаргу в такій редакції виявом неповаги до суду, зловживанням процесуальними правами, такою, що суперечать завданню цивільного судочинства, тому така скарга підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. 44, 185, 260, 261, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Городенківського районного суду від 25 січня 2024 року повернути апелянтці.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання, однак може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач І.В. Бойчук

Судді: О.В. Пнівчук

О.О. Томин