ЄУ № 712/4622/23
Провадження №2/712/241/24
УХВАЛА

Іменем України

14 лютого 2024 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі головуючого судді Стеценко О.С., за участю представника позивача ОСОБА_1 , представника третьої особи Барабанщикової О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Служба у справах дітей Черкаської міської ради про визнання майна спільно нажитим майном та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить визнати квартиру АДРЕСА_1 , спільним майном подружжя; визнати за позивачем право власності на частку квартири АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за заповітом.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 12.05.2023 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 10.10.2023 закрито підготовче провадження у цій справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

26.01.2024 на адресу суду надійшло клопотання представника позивача, в якому він просить повернутися на стадію підготовчого судового засідання та залучити до участі у справі співвідповідачем ОСОБА_6 .

Клопотання обґрунтовано тим, що в матеріалах спадкової справи наявне рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 03 жовтня 2017року (справа №691/611/17), яким ОСОБА_2 визначений додатковий строк три місяці для подання зави про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Під час розгляду цієї цивільної справи в якості третіх осіб залучались ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . У рішенні суду вказано, що з їх слів вони подали заяви про прийняття спадщини після покійного ОСОБА_5 , але нотаріусом відмовлено у оформленні спадщини. Знаючи про дані обставини, ОСОБА_2 при подачі позову не вказувала цих осіб в якості відповідачів.

У ході ознайомлення з матеріалами справи виявлено, що 30 серпня 2016 року з заявою про прийняття спадщини за законом після померлого ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернулась його сестра ОСОБА_6 , яка проживає: АДРЕСА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ). Будь-яких заяв про прийняття спадщини від ОСОБА_7 матеріали спадкової справи не містять. Тобто вона не є спадкоємцем. Також матеріали спадкової справи не містять постанови нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину громадянці ОСОБА_6 .

До подання позову позивачу ОСОБА_8 не було відомо про ці обставини. Вона не знала і не могла знати, хто і коли звернувся з заявами про прийняття спадщини, а також, які дії вчиняв нотаріус, так як будь-яка інформація зі спадкової справи не надається згідно Закону України «Про нотаріат».

У судовому засіданні представник позивача просив задовольнити подане ним клопотання.

Представник третьої особи просила вирішити це клопотання на розсуд суду.

Відповідачі до судового засідання не прибули, про час та місце слухання справи належним чином повідомлені, надали відповідні заяви про розгляд справи без їх участі, заперечення проти позову, викладені у відповідних відзивах, підтримують.

Розглядаючи клопотання представника позивача, заслухавши думку учасників справи, суд виходить з такого.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами (ст. 44 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини другої статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Відповідно до ч.2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

У постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21 Верховний Суд зробив висновок, що суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Суд вважає, що позивачем не наведено вагомих обставин, за яких суд має повернутися до підготовчого провадження у цій справі.

Так, інтереси позивача представляла професійний адвокат.

На підготовчому судовому засіданні судом роз`яснено сторонам, що у спадкових справах є обов`язковим з`ясування кола спадкоємців, що можливо встановити із спадкової справи.

За клопотанням представника позивача судом витребувано спадкову справу після померлого ОСОБА_5 , з якою і позивач, і представник позивача мали можливість ознайомитися ще під час підготовчого провадження, однак цим правом не скористалися.

Крім того, з клопотання представника позивача вбачається, що позивач була обізнана щодо спадкоємців після померлого ОСОБА_5 ще у 2017 році.

Також з судових рішень у справі № 691/611/17, оприлюднених на сайті «Судова влада України, а отже у загальному доступі, вбачається, що Городищенським районним судом Черкаської області ухвалою від 09.06.2017 залучено до участі у справі третю особу без самостійних вимог ОСОБА_6 .

Отже, і позивач, і її представник володіли вказаною інформацією, оскільки до заяви про прийняття спадщини позивач додавала і рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 03.10.2017.

Також суд зазначає, що згідно усталеної практики Верховного Суду відповідачами в спадкових справах можуть бути інші спадкоємці, а за їх відсутності органи місцевого самоврядування, про що представник позивача як адвокат не могла не знати.

Таким чином, вагомих підстав для повернення на стадію підготовчого провадження позивачем не наведено, а тому у задоволенні клопотання представника позивача слід відмовити.

При цьому суд зауважує, що судом вже розпочато судовий розгляд по суті, заслухані вступні слова сторін, сторони обмінялися репліками, судом досліджено матеріали справи.

Верховний Суд у постанові від 07.02.2024 у справі № 311/2297/21 зазначив, що створення судом необґрунтованих переваг в поданні та оцінці доказів на етапі розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанції може порушувати принцип рівності прав сторін у процесі.

Щодо залучення до участі у справі в якості співвідповідача, суд зазначає, що згідно ч. 1 ст. 51 ЦПК України, це можливо лише під час підготовчого провадження, а тому в цій частині клопотання представника позивача не розглядається.

Керуючись ст. ст. 197, 222, 258-261, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 про повернення до стадії підготовчого судового засідання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали виготовлений 15.02.2024.

Суддя: О.С. Стеценко