Справа № 302/559/24
Номер рядка звіту 61
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.06.2024 смт.Міжгір`я

Міжгірський районний суд Закарпатської області

в особі головуючого судді Кривка В. П.,

з участю секретаря судового засідання Липей В.В.,

без участі сторін та їх представників,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Пилипецької сільської ради Хустського району Закарпатської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, -

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача

29.04.2024 року позивачка звернулася до суду з позов до Пилипецької сільської ради Хустського району Закарпатської області про визначення їй як спадкоємцю першої черги за законом додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , в селі Пилипець Міжгірського району Закарпатської області, строком в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивачка зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Батько позивачки та чоловік померлої ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на нерухоме майно померлої належне їй за життя, та на яке вона мала право за законом, в тому числі і на майно померлого ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . До спадкового майна входить: житловий будинок під АДРЕСА_1 , земельна ділянка виділена під обслуговування житлового будинку та Сертифікати на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Шипіт», розміром 1,43 га, які видані на ім`я ОСОБА_2 та ОСОБА_2 (батьків позивачки). За життя батько позивачки заповітних розпоряджень не залишив. ОСОБА_2 за життя склала заповіт на користь громадянина ОСОБА_4 , заповіт посвідчено у приватного нотаріуса Сятиня Т.С. Позивачка довідалася від приватного нотаріуса, що ОСОБА_4 спадщину до майна померлої матері позивачки не прийняв, заповіт складено тільки щодо спадкового майна у виді Сертифікату на право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Шипіт». Інше нерухоме та рухоме майно належне за життя матері позивачки заповіт не охоплює. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , була постійною мешканкою АДРЕСА_1 , на час її смерті разом з нею ніхто не проживав та не був зареєстрований. Позивачка як спадкоємець першої черги за законом спадщину до майна померлої матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у встановлений законом шестимісячний строк не прийняла, оскільки вважала, що її мати за життя залишила заповітне розпорядження на все їй належне майно на користь іншої особи ОСОБА_4 . Останній спадщину по заповіту ОСОБА_2 не прийняв. В Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо відкриття спадкової справи до майна померлих батьків позивачки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Приватним нотаріусом, ОСОБА_5 , позивачці усно роз`яснено, що у зв`язку з тим, що вона протягом шести місяців з дня відкриття спадщини після смерті її матері не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом, місце реєстрації проживання на час смерті спадкодавця було відмінним від мого місця реєстрації та проживання, незважаючи на той факт, що вона фактично є єдиною спадкоємкою за законом першої черги, та здійснила обряд поховання батьків, доглядала їх до смерті, вона вважаюся особою, яка не прийняла спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . У зв`язку з чим нотаріус роз`яснив, що позивачка має право на звернення до суду з позовом про продовження строку для прийняття спадщини, або встановлення факту прийняття спадщини. З наведених причин та з врахуванням того, що інших спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 немає, спадкове майно ОСОБА_2 та ОСОБА_2 не є спірним, та не визнано в судовому порядку відумерлим, а також з тих причин, що позивачка помилково вважала, що фактично прийняла спадщину, бо здійснила поховання матері, а тому за цих підстав, позивачка просить визнати причину пропуску нею строку для прийняття спадщини після смерті її матері поважною та надати їй додатковий строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини до майна померлої матері. В позасудовому порядку даний спір вирішити неможливо, із-за відсутності спадкоємців, які б прийняли спадщину до майна померлої ОСОБА_2 .

Винесені в справі процесуальні рішення

Ухвалою Міжгірського районного суду Закарпатської області від 01.05.2024 року прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Позиції сторін за змістом процесуальних заяв

Позивачка в підготовче судове засідання не з`явилася, проте подала суду заяву, згідно з якою підготовче судове засідання просить розглянути за її відсутності з позицією підтримки позову.

Пилипецька сільська рада Хустського району Закарпатської області в особі першого заступника сільського голови в підготовче судове засідання не з`явився, подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначаючи, що заперечень проти задоволення позовних вимог не має.

Оцінивши позиції сторін, подані в справу докази, суд дійшов висновку, що визнання позову відповідачем слід прийняти та позов ОСОБА_1 задовольнити, виходячи з такого.

Встановлені судом обставини

Мати позивачки, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 79 років в с.Пилипець Міжгірського району Закарпатської області, про що 06.03.2018 року виконкомом Пилипецької сільської ради Міжгірського району Закарпатської області складено відповідний актовий запис №11, що вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 .

Чоловік померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 та батько позивачки, ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що вбачається з свідоцтва про одруження серії НОМЕР_4 , свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 .

Згідно з довідкою №136 від 31.01.2024, яка видана Пилипецькою сільською радою, померлий ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , був зареєстрований та постійно проживав в АДРЕСА_1 та на момент його смерті постійно з ним проживала та була зареєстрована ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -жінка.

На випадок своєї смерті померлий ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 заповітів не залишав, що вбачається з витягу зі Спадкового реєстру №76349040 від 26.03.2024.

Спадкові справи за майном померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 не заводилися, свідоцтва про право на спадщину не видавалися, що вбачається з витягу зі Спадкового реєстру №76349302 від 26.03.2024.

Згідно з довідкою №137 від 31.01.2024, яка видана Пилипецькою сільською радою, померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована та постійно проживала в АДРЕСА_1 та на момент її смерті з нею постійно ніхто не проживав та не був зареєстрований.

Згідно з заповітом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Міжгірського районного нотаріального округу Закарпатської області Сятинею Т.С. 10.09.2015 року та зареєстровано в реєстрі за №893, ОСОБА_2 на випадок своєї смерті своїм майном розпорядилася так належну їй земельну ділянку площею 1.43 км.кад.га, згідно Сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ЗК №0096286, виданого Міжгірською РДА Закарпатської області від 13.06.1997 року на підставі рішення №292 від 11.06.1997 року Міжгірської РДА, Сертифікат зареєстровано від 25.06.1997 року у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за №220, заповіла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Вищенаведений заповіт померлої ОСОБА_2 є чинний, незмінений та не скасований, що вбачається з витягу зі Спадкового реєстру №76349417 від 26.03.2024.

Спадкові справи за майном померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 не заводилися, свідоцтва про право на спадщину не видавалися, що вбачається з витягу зі Спадкового реєстру №76349913від 26.03.2024.

Мотиви, з яких виходить суд, застосування норм права, оцінка аргументів сторін

Згідно з ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідно до ст.1216,1217 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ч.1, 2 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно з ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини суд визнав поважними.

Такі правові висновки викладено у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі N 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року N 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі N 565/1145/17 (провадження N 61-38298св18), від 17 жовтня 2019 року у справі N 766/14595/16 (провадження N 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі N 487/2375/18 (провадження N 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі N 450/1383/18 (провадження N 61-21447св19).

Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 22.11.2023 по справі № 333/8115/21.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 17.03.2021 по справі № 638/17145/17.

Позивачка знала про існування заповіту ОСОБА_6 на користь ОСОБА_4 і вважала, що мати заповіла все своє майно останньому, тому і не зверталася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що причини наведені позивачкою є поважними для визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 .

За вищенаведених обставин суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає до задоволення в повному обсязі, при цьому визнання позову відповідачем не суперечить вимогам закону та не порушує права та інтереси інших осіб.

Також суд зазначає, що саме в його дискреції є визначення, який строк є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини, тому суд вважає, що достатнім строком є один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Розподіл судових витрат між сторонами

Суд враховує те, що позивачка за подання цього позову сплатила судовий збір в сумі 1211 грн 20 коп та ту обставину, що відповідач визнав позов до розгляду справи по суті.

Згідно з ч.1 ст.142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Враховуючи вищенаведене, позивачці слід повернути з державного бюджету 50 % судового збору, сплаченого нею при поданні цього позову до суду, що становить грошову суму 605 грн 60 коп.

Керуючись ст.ст. 200, 206, 263-265, 273 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Визнання позову відповідачем прийняти.

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (РНОКПП НОМЕР_6 , місце реєстрації та фактичного проживання: АДРЕСА_2 ) як спадкоємцю першої черги за законом, додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , в селі Пилипець Міжгірського району Закарпатської області, строком в один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого нею при поданні позову до суду, що становить суму 605 грн 60 коп.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано безпосередньо в Закарпатський апеляційний суд або через Міжгірський районний суд Закарпатської області протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення набирає законної сили згідно з ст. 273 ЦПК України.

Рішення складено 11.06.2024.

Суддя: В. П. Кривка