14.02.2024 Єдиний унікальний номер 204/3664/23
Номер провадження: 2/205/223/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2024 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Мовчан Д.В.

при секретарі Волкобоєвої А.О.

за участю: представника позивача Суслова Є.М., відповідача - ОСОБА_1 , представника третьої особи Кулик Ю.В., третя особа ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі в залі суду заяву представника позивача ОСОБА_3 - адвоката Суслова Євгенія Миколайовича про відвід судді Мовчана Дмитра Валентиновича по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Новокодацький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), ОСОБА_2 , про визнання шлюбу недійним,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська (головуючий суддя - Мовчана Д.В.) знаходиться вищевказана цивільна справа.

На стадії судового розгляду справи представником позивача ОСОБА_3 - адвокатом Сусловим Євгенієм Миколайовичем подано заяву про відвід головуючого судді по справі Мовчана Дмитра Валентиновича.

В обґрунтування заяви про відвід головуючого судді по справі Мовчана Дмитра Валентиновича представник позивача зазначив, що при вирішення питання ще при відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Новокодацький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про визнання шлюбу недійним, суддя Мовчан Дмитро Валентинович прийшов до висновку, що рішення суду може вплинути на права ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що не є стороною у справі, та за своєю ініціативою, фактично примусив останню до участі у справі, як третю особу, порушивши порядок залучення до участі у справі або вступу в справу третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог. Крім того, у судді Мовчана Дмитра Валентиновича нетактовна поведінка відносно відповідача ОСОБА_1 .

Представник позивача ОСОБА_3 - адвокат Суслов Євгеній Миколайович у відкритому судовому засіданні наполягав на необхідності задоволенні заяви про відвід судді Мовчана Дмитра Валентиновича, посилаючись на доводи, що викладені в такій заяві.

Відповідач ОСОБА_1 у відкритому судовому засіданні проти задоволення вказаної заяви не заперечував.

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 та її представник у судовому засіданні адвокат Кулик Ю.В. просили суд відмовити в задоволенні вказаної заяви з огляду на її безпідставність та необґрунтованість.

Суд, заслухавши думки учасників справи, дослідивши матеріали справи дійшов до наступного висновку.

Як встановлено частиною третьою статті 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

В даному випадку підставою для відводу, на думку представника позивача, є процесуальна діяльність судді щодо залучення до справи в якості третьої особи ОСОБА_2 .

Суд вказує, що відповідна ухвала суду з приводу залучення ОСОБА_2 була постановлена судом 13.07.2023 року у судовому засіданні за участю представника позивача. При цьому останньому роз`яснено його право на заявлення відводу головуючому у справі, за наявності умов, що визначені процесуальним законом. Про всі означені процесуальні дії містяться відповідні записи у протоколі судового засідання.

Разом із цим, будучи достеменно обізнаним про залучення вказаного учасника справи 13.07.2023 року, представник позивача із порушенням означених процесуальних строків, фактично не вмотивовуючи подання заяви про відвід майже через 7 місяців після настання означеної події, подав заяву про відвід головуючому по справі.

За вимогами ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, заява представником позивача подана із порушенням строку передбаченого ч.3 ст.39 ЦПК України, і не містить обґрунтування поважності причин пропуску цього строку.

Тому вказана заява про відвід судді повинна бути залишена без розгляду у відповідності до вимог ст. 126 та ч. 2 ст. 222 ЦПК України.

Також суд вказує, що згідно ч.ч. 1-3 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу. І вказане положення процесуального закону має бути достеменно відомо представнику позивача, який є фахівцем в галузі права.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин,заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Правовідносини суду із кожним учасником судового процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухваленню у розумні строки законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, які беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Процесуальний закон вимагає та забезпечує належну поведінку сторони у цивільному судочинстві саме для виконання основного завдання такого виду судочинства - вирішення спору між учасниками справи.

Процесуальні права надано законом тим особам, які беруть участь у судовому процесі, для сприяння суду під час розгляду справ, їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі (учасник судового процесу) вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто використовує його всупереч основним засадам цивільного судочинства.

Суд вважає, що заявлення представником позивача відводу судді на цій стадії судового провадження (у день судового розгляду, та майже через 7 місяців після настання події, яка слугувала підставою для заявлення відводу і про яку було відомо вказаному учаснику справи) є нічим іншим як спробою затягнути її розгляд або перешкодити йому, внаслідок чого будуть порушені положення чинного процесуального закону про завдання та основні засади цивільного судочинства.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.36-40 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача про відвід судді Мовчана Дмитра Валентиновича по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Новокодацький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), ОСОБА_2 , про визнання шлюбу недійним залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя: Д.В. Мовчан

.

.