УХВАЛА

14 лютого 2024року

м. Київ

справа № 522/12967/16-ц

провадження № 61-14275св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Коротуна В. М., Тітова М. Ю.,

учасники справи:

позивач -ОСОБА_1 ,

відповідачі: Держава Україна в особі Міністерства інфраструктури України, Державне підприємство «Одеський морський торговельний порт»,

третя особа - ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи клопотання ОСОБА_1 , подане представником - адвокатом Гусаровим Олександром Леонідовичем, про відвід колегії суддів у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Міністерства інфраструктури України, Державного підприємства «Одеський морський торговельний порт», третя особа - ОСОБА_2 , про визнання свідоцтва про право власності недійсним, за касаційною скаргоюМіністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України на постанову Одеського апеляційного суду від 30 серпня 2023 року у складі колегії суддів: Сегеди С. М., Громіка Р.Д., Комлевої О. С.,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 15 жовтня 2019 року позов ОСОБА_1 до Держави України в особі Міністерства інфраструктури України, Державного підприємства «Одеський морський торговельний порт» (далі - ДП «ОМТП») про визнання свідоцтва про право власності недійсним було задоволено.

Визнано недійсним свідоцтво про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_1 від 24 грудня 2015 року, індексний номер: 50768685, видане державним реєстратором Одеського міського управління юстиції Шушулковим М. Д., Державі Україні в особі Міністерства інфраструктури України, на об`єкт нерухомого майна - будівлю пасажирського павільйону, загальною площею 1215,0 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою Одеського апеляційного суду від 11 листопада 2020 року апеляційну скаргу ДП «ОМТП» було задоволено, рішення Приморського районного суду м. Одеси від 15 жовтня 2019 року скасовано, у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Держави України в особі Міністерства інфраструктури України, ДП «ОМТП», третя особа - ОСОБА_2 , про визнання свідоцтва про право власності недійсним, відмовлено у повному обсязі.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ДП «ОМТП» судовий збір у сумі 4 353,50 грн.

Постановою Верховного Суду від 18 березня 2021 року касаційна скарга ОСОБА_1 залишена без задоволення, постанова Одеського апеляційного суду від 11 листопада 2020 року залишена без змін.

26 липня 2022 року в Одеському апеляційному суді зареєстрована заява представника ОСОБА_1 - адвоката Гусарова О. Л. про перегляд постанови Одеського апеляційного суду від 11 листопада 2020 року за нововиявленими обставинами.

Заява обґрунтована тим, що ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 08 вересня 2021 року закрито кримінальне провадження за № 000004 відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у скоєнні правопорушення, передбаченого частиною другою статті 358 Кримінального кодексу України. При цьому судом встановлено, що фактичне розташування будівель та споруд (об`єктів), розташованих на земельній ділянці АДРЕСА_1 , не відповідає даним, які вказані в технічному паспорті від 25 червня 2014 року.

Посилаючись на те, що кримінальне провадження закрито за нереабілітуючими обставинами, яким встановлено факт фальшивості письмових доказів, та звільнено особу від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності, заявник просив поновити йому строк для подання вказаної заяви та про її задоволення.

Постановою Одеського апеляційного суду від 30 серпня 2023 року клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Гусарова О. Л. про поновлення строку на подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами задоволено.

Поновлено ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд постанови Одеського апеляційного суду від 11 листопада 2020 року за нововиявленими обставинами.

Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Гусарова О. Л. про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Одеського апеляційного суду від 11 листопада 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Міністерства інфраструктури України, Державного підприємства «Одеський морський торговельний порт», про визнання свідоцтва про право власності недійсним, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, - ОСОБА_2 , за апеляційною скаргою ДП «ОМТП» на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 15 жовтня 2019 року, задоволено.

Постанову Одеського апеляційного суду від 11 листопада 2020 року скасовано за нововиявленими обставинами та прийнято нову постанову, якою апеляційну скаргу ДП «ОМТП» залишено без задоволення, а рішення Приморського районного суду м. Одеси від 15 жовтня 2019 року залишено без змін.

Задовольняючи заяву, суд апеляційної інстанції виходив із її доведеності та обґрунтованості.

04 жовтня 2023 року Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України подало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Одеського апеляційного суду від 30 серпня 2023 року.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 жовтня 2023 року справу призначено судді-доповідачеві Коротенку Є. В. Судді, які входять до складу колегії: Зайцев А. Ю., Тітов М. Ю.

Ухвалою Верховного Суду від 16 жовтня 2023 року поновлено Міністерству розвитку громад, територій та інфраструктури України строк на касаційне оскарження постанови Одеського апеляційного суду від 30 серпня 2023 року. Касаційну скаргу Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України на постанову Одеського апеляційного суду від 30 серпня 2023 року залишено без руху. Надано для усунення зазначених недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали. Попереджено заявника, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута.

У наданий судом строк недоліки касаційної скарги були усунуті.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю., від 27 жовтня 2023 року відкрито касаційне провадження за поданою касаційною скаргою та витребувано матеріали цивільної справи.

17 листопада 2023 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 21 листопада 2023 року справу призначено судді-доповідачеві Коротенку Є. В. Судді, які входять до складу колегії: Зайцев А. Ю., Тітов М. Ю.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю., від 29 січня 2024 року справу призначено до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Згідно протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів від 09 лютого 2024 року справу призначено судді-доповідачеві Коротенку Є. В. Судді, які входять до складу колегії: Червинська М. Є., Зайцев А. Ю., Тітов М. Ю., Коротун В. М.

10 лютого 2024 року ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Гусарова О. Л. в системі «Електронний суд» було сформовано клопотання про відвід колегії суддів: Червинської М. Є., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Коротуна В. М., Тітова М. Ю. у справі № 522/12967/16-ц (провадження № 61-14275св23) з метою недопущення виникнення підстав для сумніву в осіб які беруть участь у справі в об`єктивності та неупередженості суддів при розгляді даної справи.

Клопотання мотивоване тим, що, на думку заявника, порушено порядок розподілу та визначення дати і часу судового засідання у справі № 522/12967/16-ц (провадження № 61- 14275св23).

Частиною третьою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частин першої, другої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно із частинами другою та третьою статті 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Вирішуючи клопотання про відвід колегії суддів, суд виходить із такого.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Як визначено у частинах першій, другій, третій та шостій статті 33 ЦПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою суддя-доповідач.

Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Якщо справа в Верховному Суді має розглядатися колегіально у складі відповідної палати, - головуючим на засіданнях палати є суддя-доповідач, визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою при первісному розподілі справ.

Так, відповідно до підпункту 2.3.2 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 02 квітня 2015 року № 25 (далі - Положення) визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ. Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

Згідно з підпунктом 2.3.11 пункту 2.3 Положення якщо розгляд справи здійснюється колегіально, склад колегії суддів визначається автоматизованою системою. Збори суддів можуть визначити склади постійно-діючих колегій суддів.

Відповідно до пункту 2.2 Тимчасових засад під час автоматизованого розподілу судових справ враховується, що вони розглядаються колегією суддів, до складу якої входить визначений Автоматизованою системою документообігу суду (далі - АСДС) суддя-доповідач, а саме: касаційним судом як судом першої інстанції - у складі трьох суддів, а у випадках, встановлених процесуальним законом, - у складі п`яти суддів; касаційним судом як судом апеляційної інстанції - у складі трьох суддів; касаційним судом як судом касаційної інстанції - у складі трьох суддів або більшої непарної кількості суддів, палатою, об`єднаною палатою; Великою Палатою як судом апеляційної, касаційної інстанції - складом Великої Палати.

Як визначено у пункті 2.3 Тимчасових засад для розгляду судової справи колегією суддів АСДС визначає суддю-доповідача в порядку, передбаченому пунктом 1.7 цих Засад. Після визначення судді-доповідача АСДС визначає інших суддів з числа постійної колегії суддів, до якої входить суддя-доповідач, з урахуванням наявності процесуальних повноважень на момент автоматизованого розподілу. У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів із числа суддів постійної колегії суддів, а також із числа резервних суддів для постійної колегії суддів, які мають процесуальні повноваження на момент автоматизованого розподілу, АСДС визначає суддів, яких не вистачає, із числа всіх суддів відповідного касаційного суду з урахуванням їх спеціалізації (за наявності) та складу судових палат.

Згідно з підпунктом 2.3.23 пункту 2.3 Положення якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності). Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності). Якщо збори суддів визначили склади постійно-діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу.

Результати автоматизованого розподілу справи оформлюються протоколом (частина чотирнадцята статті 33 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 401 ЦПК України попередній розгляд справи має бути проведений протягом п`яти днів після складення доповіді суддею-доповідачем колегією у складі трьох суддів у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду (частина п`ята статті 401 ЦПК України).

Згідно з пунктом 3 рішення зборів суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 16 вересня 2021 року № 2 до складу другої постійно діючої колегії у складі трьох суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду входять Коротенко Є. В., Зайцев А. Ю., Тітов М. Ю.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 21 листопада 2023 року справу призначено судді-доповідачеві Коротенку Є. В. Судді, які входять до складу колегії: Зайцев А. Ю., Тітов М. Ю.

Таким чином, після визначення у касаційному провадженні (у справі) судді-доповідача Коротенка Є. В. АСДС визначено склад колегії суддів, з урахуванням вказаного рішення зборів суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Дійшовши при попередньому розгляду справи висновку про наявність підстав для призначення справи до судового розгляду, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю. ухвалою від 29 січня 2024 року справу призначив до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Оскільки справа призначена до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами, визначення дати і часу судового засідання у справі № 522/12967/16-ц (провадження № 61- 14275св23) відбулося на підставі поданого суддею-доповідачем 08 лютого 2024 року до відділу опрацювання документів (канцелярія) управління забезпечення автоматизованого документообігу Касаційного цивільного суду списку справ (які знаходяться у його доповіді), призначених до розгляду на 14 лютого 2024 року.

Згідно пункту 2 рішенням зборів суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 грудня 2023 року № 11 «Про визначення персонального складу постійних колегій суддів» збори суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду вирішили увести до персонального складу постійних колегій Другої судової палати Касаційного цивільного суду таких суддів: 1 колегія: Червинська М. Є. (головуючий); Зайцев А. Ю.; Коротенко Є. В.; Коротун В. М.; Тітов М. Ю.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів від 09 лютого 2024 року справу призначено судді-доповідачеві Коротенку Є. В. Судді, які входять до складу колегії: Червинська М. Є., Зайцев А. Ю., Тітов М. Ю., Коротун В. М.

Отже, безпідставними є доводи представника ОСОБА_1 - адвоката Гусарова О. Л., щодо наявності порушень при автоматизованому розподілі та визначенні дати і часу судового засідання у справі № 522/12967/16-ц (провадження № 61- 14275св23).

Верховний Суд наголошує на тому, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

Ураховуючи необґрунтованість заявленого ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Гусарова О. Л. відводу колегії суддів: Червинської М. Є., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Коротуна В. М., Тітова М. Ю. у справі № 522/12967/16-ц (провадження № 61-14275св23), питання про відвід колегії суддів, відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України, підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Керуючись статтями 36, 37, 40 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 , подане представником - адвокатом Гусаровим Олександром Леонідовичем, про відвід колегії суддів у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Міністерства інфраструктури України, Державного підприємства «Одеський морський торговельний порт», третя особа - ОСОБА_2 , про визнання свідоцтва про право власності недійсним, за касаційною скаргоюМіністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України на постанову Одеського апеляційного суду від 30 серпня 2023 року, визнати необґрунтованим.

Заяву про відвід колегії суддів передати іншому судді у порядку, передбаченому статтею 40 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий М. Є. Червинська

Судді: А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

В. М. Коротун

М. Ю. Тітов