СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/9686/23

пр. № 2/759/408/24

28 лютого 2024 року Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого- судді Петренко Н.О.

за участю секретаря судових засідань Донець Г.В.

представника позивача ОСОБА_1

представника третьої особи Джуса Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до Київської міської ради (м. Київ, вул.Хрещатик, 36), третя особа: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

І. Зміст позовних вимог.

У травні 2023 року позивач звернулася до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування позовних вимог посилалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померала мати позивача ОСОБА_4 , яка за життя залишила заповіт на її ім' я на отримання у спадщину квартиру за адресою: АДРЕСА_3 . Заповіт складений 14.12.2004р., посвідчений державним нотаріусом Дванадцятої київської нотаріальної контори. У прийнятті спадщини позивачу було відмовлено у зв`язку з пропуском терміну подачі заяви на прийняття спадщини. Вказує, що позивач є немолода людина, має хронічні хвороби. Після смерті матері через 4 місяці помер брат ОСОБА_5 . У зв`язку з чим, хвороби загостирились і довгий час не могла вийти з дому. Просить позов задовольнити.

ІІ. Процесуальні рішення у справі.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 05.06.2023р. позов залишено без руху.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 26.06.2023р. відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Протокольною ухвалою суду від 26.09.2023р. замінено відповідача на Київську міську раду.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 11.10.2023р. залучено до участі у цивільній справі № 759/9686/23 ОСОБА_6 в статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача та витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Петренко О.В. спадкову справу № 24/2021 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 .

Ухвалою суду від 30.11.2023р. відмовлено у задоволенні клопотання представника третьої особи - адвоката Джуса Д.В. про витребування доказів у вказаній цивільній справі.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 05.02.2023 р. закрито підготовче судове засідання.

ІІІ. Позиції учасників судового провадження.

Представник позивача у судовому засідання позов підтримав та просив задовольнити.

Представник відповідача явку свого представника у судове засідання не забезпечив. Про день, час та місце розгляду повідомлений належним чином.

Надав відзив на позовну заяву в якому просив ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства України та розглядати справу за відсутності представника КМР.

Представник третьої особи у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог. Вказав, що строк для прийняття спадщини починається з 11.07.2020р. по 11.01.2021р. Позивач обгрунтовує свій хворобливий стан довідками виданими лише в проміжку часу між 2022-2023р. Позивач не надала необхідні докази, що вказують на погіршення самопочуття в період з 11.07.2020р. по 11.01.2021р. Позивач у заяві та поясненнях робить висновки на основі суб`єктивних припущень. Позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів того, що особливо відчутним загострення у позивача виникли після смерті батька ОСОБА_7 - ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивачем надано ряд довідок, які видані лише у період часу 2022-2023р.

ІV. Фактичні обставини встановлені судом та норми права,які підлягають застосуванню та мотиви суду,щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку сторін, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обгрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилася спадщина /т.1, а.с.4/.

Судом встановлено, що позивач - ОСОБА_2 є донькою померлої ОСОБА_4 /т.1, а.с.10-11/.

За життя ОСОБА_4 склала заповіт, яким належну їй на праві приватної власності квартиру під АДРЕСА_4 заповіла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 /т.1, а.с. 5/.

Як вбачається із матеріалів справи 03.05.2023р ОСОБА_2 звернулася до Дванадцятої державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 /т.1, а.с.87/.

Постановою державного нотаріуса Дванадцятої київської державної нотаріальної контори від 03.05.2023р. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру , яка знаходиться в АДРЕСА_3 та належала ОСОБА_4 , оскільки пропустила передбачений законодавством строк встановлений для прийняття спадщини/т.1, а.с.97/.

Встановлено, що квартира за адресою: АДРЕСА_3 належала ОСОБА_4 на праві приватної власності, що підтверджується свідоцтвом про право власності від 04.08.2004р. /т.1, а.с.59-60/.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер брат позивача (син померлої) - ОСОБА_5 /т.1, а.с.61, 128/.

Рішенням Святошинського районного суду від 09.01.2004р. визнано недієздатним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 /т.1, а.с.132/.

Після смерті ОСОБА_5 із заявою про прийняття спадщини звернулася його донька ОСОБА_8 / т1 , а.с.147/.

17.02.2022р. ОСОБА_7 отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на 4/5 часток квартири АДРЕСА_5 , які належали померлому ОСОБА_5 /т.1, а.с.187/.

З листа приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Петренко О.В. вбачається , що померлий ОСОБА_5 , був визнаний судом недієздатним та прийняв спадщину фактично, відповідно до ч. 4 ст. 1268 ЦК України, своєї матері - ОСОБА_4 /т.1, а.с.108/.

Відповідно до довідки Київського міського психоневрологічного диспансеру № 4 від 03.08.2023р. № 407 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_6 , перебуває на консультативному обліку з 08.2010р. з приводу нервово-психічного захворювання. Відвідування психіатра 15.03.2018р., 07.07.2023р/т.1, а.с.65/.

З наданої довідки від 06.09.2023р. ОСББ «Весна» вбачається, що ОСОБА_2 проживає з 2015р. за адресою: АДРЕСА_3 та в повному обсязі сплачує комунальні платежі /т. 1, а.с.57/.

Відповідно до положень ст.1216 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України установлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом. При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема:1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна;3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Позивач посилається на те, що пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки хворіла та після смерті брата її хвороби загострились і вона не виходила довгий час з дому.

У той же час, долучає до матеріалів і медичні документи, датовані 2023р., тобто доказів, що ОСОБА_2 пропустила строк з поважних причин суду не надано.

Звертаючись з вказаним позовом, ОСОБА_2 пропустила строк для прийняття спадщини більше ніж на 2 роки, при цьому, їй було відомо про смерть спадкодавця та вона була обізнана про складений на її ім`я заповіт.

Частини 1, 2 ст. 77 ЦПК України встановлює, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Стаття 80 ЦПК України презюмує, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Наведені позивачем причини не є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України можуть визнаватися поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Враховуючи вищевикладене, оскільки позивачем не доведено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, які б давали підстави для надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини понад установлений законом шестимісячний строк, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 1220, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ЗУ «Про нотаріат», ст.ст., 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76, 77, 78, 79,80, 81, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 352 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: ОСОБА_3 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи якому рішення не було вручене у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя Н.О. Петренко