СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-з/759/36/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2024 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Твердохліб Ю.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про розірвання договору та відшкодування шкоди.

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про розірвання договору та відшкодування шкоди.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 16.10.2023 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. (а.с. 24-25). Справа передана судді 17.10.2023 року.

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 17.10.2023 року відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с. 28).

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 29.01.2024 року змінено порядок розгляду справи.

12.02.2024 року до суду від ОСОБА_1 надійшла заява про забезпечення позову, в якій вона просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту в межах ціни позову на нерухоме майно, а саме: квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 на праві власності.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначено, що 10.09.2022 року укладено договір про спільну діяльність, в якому передбачалось ведення спільної діяльності та відповідач кожного місяця мав виплачувати дивіденди з реалізованої продукції, однак порушив дані умови договору та не виплачував їх протягом 12 місяців. 03.10.2023 року направлено претензію, а також повідомлено про розірвання вищенаведеного договору в односторонньому порядку з підстав порушення істотних умов договору. У змісті претензії наявне прохання перерахувати кошти на одну із банківських карток, що належить їй, однак, адекватної відповіді не було надано та зарахування коштів не було проведено. Враховуючи, що відповідач не виходить на зв`язок, не вживає ніяких заходів задля погашення заборгованих дивідентів та повернення внеску, а також наявна інформація про родичів, що він виїхав за межі України з метою уникнення стягнення за договором про спільну діяльність від 10.09.2022 року, тому просить суд вжити заходи забезпечення позову, оскільки не вжиття таких заходів може істотно ускладнити ефективний захист та поновлення її порушених прав або інтересів, адже, якщо до закінчення розгляду спору відповідач реалізує квартиру, відчужить на користь інших осіб, вона не зможе захистити або поновити свої права.

Частиною 1, 4 ст. 153 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи, у виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін.

Відповідно до ч.2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частина 1 ст. 150 ЦПК передбачає види забезпечення позову, а саме: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч. ч. 5,6 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги про забезпечення позову, об`єктивно оцінивши їх, суд прийшов до висновку, що заява про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Верховним Судом України у постанові від 25 травня 2016р. по справі №6-605цс16 зроблено висновок, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Разом з тим, суд звертає увагу, що забезпечення позову шляхом накладення арешту не порушує принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, не порушує речове право володіння особи спірним майном, оскільки мета забезпечення позову - це негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового рішення, а також перешкоджання завдавання значної шкоди позивачу.

Заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до фактичного виконання рішення суду, яким закінчується вирішення спору по суті.

Судом встановлено, що в даному випадку між сторонами дійсно виник спір. Враховуючи ціну позову та його предмет, існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

В разі забезпечення позову у спосіб, який вказав позивач, відповідач не буде позбавлений можливості й надалі користуватись своїм майном.

Відповідно до заявлених позовних вимог позивачка просить суд: стягнути з ФОП ОСОБА_2 363 919,28 грн, що складається з внеску у розмірі 5 100 доларів США, що еквівалентно 209 100,00 грн, дивідентів у розмірі 3 776,08 доларів США, що еквівалентно 154 819,28 грн, 3% річних та судового збору.

У поданій заяві ОСОБА_1 , у розрізі заявлених позовних вимог, враховуючи підстави та предмет позову, наведено обґрунтовані підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на належне ОСОБА_2 майно, впливатиме на ефективність захисту та унеможливить виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Позивачем не надано суду достовірних відомостей про вартість належного відповідачу майна, а тому суд приходить до висновку щодо часткового задоволення заяви про забезпечення позову в межах ціни позову, шляхом накладення арешту на нерухоме майно, а саме: квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 в межах ціни позову, що складає 363 919,28 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150, 260, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про розірвання договору та відшкодування шкоди задовольнити частково.

Вжити заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нерухоме майно, а саме: квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_2 в межах ціни позову, що складає 363 919 (триста шістдесят три тисячі дев`ятсот дев`ятнадцять) гривень 28 копійок

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 .

відповідач: ФОП ОСОБА_2 , РНРКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 .

Текст ухвали складено 14.02.2024.

Суддя Ю.О. Твердохліб