Справа № 487/5148/20
Провадження № 2/487/51/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2024 року м. Миколаїв

Заводський районний суд міста Миколаєва у складі головуючого судді Сухаревич З.М., за участю секретаря судового засідання Удовиченко Д.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 , про розірвання договору та стягнення суми,

ВСТАНОВИВ:

10 вересня 2020 року до Заводського районного суду м. Миколаєва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яка підписана її представником - адвокатом Ляховою Катериною Олександрівною, до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , в якій позивач просить розірвати Договір-замовлення №301-530К від 31.08.2016 на виготовлення та установку меблів, що був укладений між ФОП ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ; стягнути з відповідача кошти в сумі 314254,00 грн. та судові витрати за надання правової допомоги.

16 вересня 2020 року відкрито провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 16 вересня 2020 року вжито заходів забезпечення позову, а саме накладено арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 9807640, яка належить ОСОБА_2 .

01 лютого 2021 року надійшов відзив.

03 червня 2021 року надійшла відповідь на відзив.

08 вересня 2021 року призначено судову почеркознавчу експертизу, провадження зупинено.

13 грудня 2021 року поновлено провадження у справі, призначено підготовче засідання.

09 жовтня 2023 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.

Позивач та представник позивача в судове засідання повторно не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи без їх участі не подали.

Представник відповідача - адвокат Юрчак Я.І. подала заяву про розгляд справи без її участі та відповідача.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов такого.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах, зокрема, змагальності та диспозитивності. Особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов`язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених ст. ст. 13, 44 ЦПК України, але зобов`язана здійснювати їх добросовісно.

Згідно з ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

З матеріалів справи встановлено, що в підготовче засідання позивач та її представник також неодноразово не з`являлись, причин не повідомляли, заяв/клопотань не подавали. При цьому судову повістку представник позивача отримувала у додаток "Viber". Надіслані поштовим зв`язком судові повістки на повідомлені представником позивача та позивачем адреси повертаюсться до суду з довідкою Укрпошти «адресат відсутній за вказаною адресою».

Так само в судові засідання надсилались судові повістки про виклик до суду позивачу та її представнику поштовим зв`язком на всі повідомлені суду адреси та за допомогою СМС-повідомлення, а також на зазначену представником позивача електронну пошту. Згідно із довідками, повідомлення у додаток "Viber" щодо документу «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» доставлено 18.10.2023, 11.12.2023. Згідно із довідкою про доставку електронного листа, документ в електронному вигляді «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» від 11.12.2023 на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 доставлено 11.12.2023. Надіслані поштовим зв`язком судові повістки позивачу та її представнику повернулись до суду з довідкою Укрпошти «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Судом надсилались судові повістки на всі повідомлені позивачем та її представником адреси. Про зміну адреси для листування позивач або її представник не повідомляла, заяв про розгляд справи без її участі не подавала.

Згідно з ч. 1, 2 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позивач та її представник була належним чином повідомлена про час розгляду справи та повторно не з`явилася в судове засідання без поважних причин.

Окрім цього суд враховує, що із введенням в дію Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» 18.10.2023, яким внесені зміни до ст. 14 Цивільного процесуального кодексу України, адвокати реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Проте адвокат не надала суду відомостей, які дозволяють суду перевірити її реєстрацію в підсистемі «Електронний суд» - підсистемі ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також слід відмітити, що в Україні діє система публікації відомостей про час та місце розгляду справи в мережі Інтернет на сайті Судова влада і позивач та її представник мають усі можливості з отримання інформації про розгляд справи.

Отже позивач та її представник повинні цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання, однак в судові засідання повторно не з`явилися та поважних причин неявки не повідомили.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи викладене, у зв`язку з тим, що позивач та її представник повторно не з`явилися в судове засідання, причин не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності не подавали, їх неявка перешкоджає розгляду справи, суд вважає, що позов слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 2, 128, 131, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 , про розірвання договору та стягнення суми - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвала складена 13 лютого 2024 року.

Суддя З.М. Сухаревич