Номер провадження 2/754/2/24 Справа №754/428/19
22 січня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
судді Саламон О.Б.
з участю секретаря судового засідання Рябенка В.О.
розглянувши в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -
Позивач ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 ( в подальшому відповідно до заяви про заміну належних відповідачів) ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію в розмірі 10 869,50 грн.
15 січня 2019 ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б. відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва Саламон О.Б. від 21 березня 2019 року постановлено здійснювати розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін.
До суду надійшла заява представника позивача про зупинення провадження по справі, у зв`язку з тим, що в провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвин В.Г. про визнання заповіту недійсним. Спір стосується предмета нерухомості, відносно якого існує і даний спір щодо стягнення заборгованості. В зазначеній справі будуть встановлені обставини, а саме визначено коло спадкоємців кв. АДРЕСА_1 , а отже й належні відповідачі по даному спору.
Рішенням судді Деснянського районного суду м. Києва Скрипки О.І. від 21.02.2023, яке постановою Київського апеляційного суду від 27.06.2023 залишено без змін, у задоволенні позову ОСОБА_3 в цивільній справі №754/3579/19 - відмовлено.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б. від 04 лютого 2020 року зупинено провадження по даній цивільній справі до набрання законної сили судовим рішенням в цивільній справі №754/3579/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвин Валентина Геннадіївна про визнання заповіту недійсним.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва Саламон О.Б. від 30 жовтня 2023 року постановлено поновити провадження по даній справі.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва Саламон О.Б. від 22 листопада 2023 року замінено неналежних відповідачів у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, а саме: ОСОБА_3 на належних відповідачів - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Від представника позивача ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» 26 грудня 2023 року надійшла заява, у відповідності до якої просить долучити до матеріалів справи позовну заяву в новій редакції з доказами направлення належним відповідачам.

В судове засідання представник позивача не з`явилась, при цьому наддала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином у встановленому законом порядку.

Приймаючи до уваги викладене, визнавши матеріали справи достатніми для вирішення справи, а неявку учасників справи такою, що не перешкоджає розгляду заяви, суд розглядає заяву без участі сторін по справі.

Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Оскільки відповідач про розгляд справи повідомлялась судом належним чином, відзив на позовну заяву не подала та не повідомила причини його неподання, а також те, що сторона позивача не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.

Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених ч. 1 ст. 16 ЦК України, або іншим способом, що встановлений договором або законом.

Судом встановлено, що відповідачі є спадкоємцями а отже є споживачами електричної енергії, яка постачається позивачем за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з даними Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО».

Відповідно до ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Правила роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою НКРЕКП №312 від 14 березня 2018 року, регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.

Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Згідно з п. 1.2.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі - Правила), на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.

У п. 1.1.2 Правилах встановлено, що термін «необлікована електрична енергія» вживається в такому значенні - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

Згідно з п. 8.2.5 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки.

Пунктом 8.2.6 Правил передбачено, що акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Відповідно до п. п. 8.4.2 Правил визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, таких порушень:

- порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки);

- пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах вимірювальної техніки (вузлах обліку) (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії), та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб).

Згідно з п. 8.4.7 Правил розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день).

За змістом п.п. 1 п. 8.4.8 Правил кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 (у частині пошкодження/відсутності засобів вимірювальної техніки та/або пломб, та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені пломби) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів.

Судом встановлено, що 14.02.2017 за адресою відповідачів: АДРЕСА_1 було виявлено порушення ПКЕЕН, а сааме порушена цілісність пломбувального матеріалу на якому встановлено пломби електропередавальної організації, самовільне підключення електрпроводки до електричної мережі, поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку. При включеному навантаженні диск лічильника не обертається про що складено акт порушень № 37581.

Акт складено в присутності особи, яка наддала доступ до приладу обліку ОСОБА_4

13.03.2017 року на засіданні комісії про розгляду акта про порушення №37581 від 14.02.2017 року прийнято рішення про проведення нарахування згідно з пунктом №3.5 та формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН. На засідання комісії споживач не з`явився.

Вартість електричної енергії, нарахованої внаслідок порушення боржником ПКЕЕН, проведена за Методикою визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, затвердженої постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року №562, комісією з розгляду актів порушеннь ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними та становить 16 534,62 грн. (період нарахування 05.05.2016 по 14.02.2017).

13.06.2017 через Центр обслуговування клієнтів Шевченківського району від імені ОСОБА_5 подано заяву про перегляд рішення комісії до неї додано довідку КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м.Києва», відповідно до якої квартиру АДРЕСА_1 підключено безобліково, однак після данного підключення та отримання даної довідки до електропостачальника звернень не було.

13.07.2017 року на засіданні комісії повторно розглянуто акт про порушення, прийнято рішення про скасування рішення оформленного протоколом від 13.03.2017 року та прийнято новее рішення про проведення нарахування згідно пункту №354 за формулою 2.7 Методики, взято період нарахувань з 15.08. 2016 по 14.02.2017. Сума недоврахованої електроенергії склала 10 869,50 грн.

При цьому факт наявності заборгованості за сплату спожитої електричної енергії відповідачами в ході розгляду справи не спростований належними доказами.

Згідно п. 8.2.7 ПРРЕЕ, кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Відповідно до положень ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно із статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

За змістом ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Отже, належним виконанням зобов`язання з боку відповідачів в вказаному випадку є оплата спожитої електричної енергії у встановлені законом строки та забезпечення безпечної експлуатації енергетичного обладнання.

Ч.1 ст.543 ЦПУ України, передбачено, що у разі солідарного обов`язку боржників кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі, як від усіх боржників разом, так і від будь кого з них окремо.

Відповідно до змісту ст.ст. 610, 612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.06.2021 у справі № 904/5726/19 (провадження № 12-95гс20) у процесуальному та матеріальному законодавстві передбачено обов`язок доказування, який слід розуміти як закріплену міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах. Цей склад фактів визначається нормою права, що регулює спірні правовідносини. Відповідно, звертаючись із позовом на захист свого порушеного права, позивач повинен довести належними, допустимими та достовірними доказами підстави виникнення в боржника обов`язку та зміст цього обов`язку згідно з нормами права, що регулюють спірні правовідносини. У свою чергу процесуальні обов`язки відповідача полягають також у здійснені ним активних процесуальних дій, наведенні доводів та наданні доказів, що спростовують існування цивільного права позивача. Тож виходячи з принципу змагальності сторін у процесі на позивача за загальним правилом розподілу тягаря доказування не може бути покладено обов`язок доведення обставин, за які відповідає відповідач, зокрема, якщо відповідач нехтує своїми процесуальними обов`язками.

Представником позивача 22.11.2023 до суду подано заяву про заміну неналежних відповідачів у справі 754/428/19, відповідно до якої просить «стягнути з солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , що є власниками квартири АДРЕСА_1 , вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 10 869,50 грн та судовий збір в розмірі 1762,00 грн».

У відповідності до розрахунку заборгованості, що міститься в матеріалах справи, сума необлікованої електричної енергії складає 10 869,50 грн.

При цьому, варто зауважити, що матеріали справи не містять належних доказів протилежному, а відповідачами в процесі розгляду справи не спростовано доводів позивача, контррозрахунку заборгованості не надано, доказів сплати заборгованості не подано. Отже, зважаючи на викладене, відсутні підставі для відмови у задоволенні позовних вимог позивача.

Відповідно до положень ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що вимоги позову про стягнення з відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 заборгованості за не обліковану електричну енергію в розмірі 10 869,50 грн. є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

На підставі ст. 141 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивача підлягають судові витрати, понесені позивачем при зверненні до суду.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 10-13, 18, 43,44, 49, 76-83, 133, 141, 174, 175, 179, 187, 258, 263, 265, 268, 280-284 ЦПК України, ст. ст. 319, 322, 525-526, 530, 543, 551, 536, 559 ЦК України, ст. 56,58 Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» вартість не облікованої електричної енергії у сумі 10 869,50 грн. та судовий збір у розмірі 1 762 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Електромережі» - , м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 20.

Відповідач - ОСОБА_2 , дата народження та РНОКПП суду невідомі, АДРЕСА_1 .

Відповідач - ОСОБА_1 , дата народження та РНОКПП суду невідомі, АДРЕСА_1 .

Повний текст рішення суду складено 29.01.2024.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва О.Б. Саламон