Справа № 296/9763/23
У Х В А Л А

Іменем України

30 січня 2024 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Шкиря В.М., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні від 11.01.2024 у цивільній справі №296/9763/23, -

ВСТАНОВИВ:

24.01.2024 ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про виправлення описки у судовому рішенні від 11.01.2024 у цивільній справі №296/9763/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням.

В обґрунтування заяви зазначено, що в ухвалі суду від 11.01.2024 у справі №296/9763/23 допущено описку, а саме: у другому абзаці резолютивної частини ухвали зазначено "помилково сплачений судовий збір", замість "сплачений судовий збір" що унеможливлює виконання ухвали суду.

Справа розглянута в порядку письмового провадження згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України та відповідно до положень ч. 2 ст. 247, ст. 173 ЦПК України.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені у судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка, помилки у написанні складних чисел тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, наприклад: написання прізвищ та імен, адреси, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Суд може виправити лише ті описки в судовому рішенні, які сам допустив. За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо); арифметична помилка - це помилка у підрахунках (арифметичних діях). При цьому, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

У відповідності до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 р. за №14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Дослідивши матеріали справи та зміст заяви про виправлення описки, суд вважає, що вимоги заявника щодо виправлення описки в ухвалі Корольовського районного суду м.Житомира від 11.01.2024 задоволенню не підлягають , оскільки вона там відсутня.

Так, судом 11.01.2024 постановлено ухвалу в цивільній справі №296/9763/23, якою провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням закрито.

Крім того судом встановлено, що позивач є матір`ю дитини інваліда - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 ( посвідчення серії НОМЕР_1 від) та є її законним представником як і ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позов ОСОБА_5 подано в інтересах своїх малолітніх дітей, одна з яких є інвалідом, а тому вона має пільги зі сплати судового збору (п.9 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір") передбачає, що від сплати судового збору звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Таким чином суд констатував, що судовий збір сплачений позивачем ОСОБА_1 03.10.2023 за квитанцією 9319-7444-9138-1651 в сумі 1074 (одна тисяча сімдесят чотири) гривні 00 копійок є помилково сплаченим та підлягає поверненню позивачу з державного бюджету.

Законодавством передбачено механізм повернення з державного бюджету помилково сплачених сум судового збору.

Судовий збір повертається за клопотанням особи на підставі ухвали суду відповідно до пунктів 1-5 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», а саме:

1) зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом;

2) повернення заяви або скарги;

3) відмови у відкритті провадження у справі;

4) залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням));

5) закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову) і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Помилково ж сплачені кошти кошти повертаються з державного бюджету відповідно до Порядку повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03 вересня 2013 року №787 (далі Порядок).

Таким чином, з метою повернення помилково сплаченого судового збору платнику необхідно звернутись до суду (на рахунок якого помилково перерахований судовий збір) із заявою про отримання подання на повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету зборів, платежів та інших доходів бюджету, форму якого затверджено Порядком.

В такій заяві слід обов`язково зазначити:

причини повернення коштів з бюджету;

найменування платника;

код за ЄДРПОУ (для юридичної особи) або ПІБ фізичної особи;

реєстраційний номер облікової картки платника податків (ідентифікаційний номер) або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та мають відмітку у паспорті);

місцезнаходження юридичної особи або місце проживання фізичної особи та номер контактного телефону;

додати до заяви копію документа на переказ, який підтверджує перерахування коштів до відповідного бюджету, зазначити у заяві його дату та номер (при собі мати оригінал такого документу).

Після отримання в суді подання, згідно з абз. 5 п. 5 Порядку останнє подається платником до органу Казначейства разом з його заявою про повернення коштів з бюджету та оригіналом або копією документа на переказ, або паперовою копією електронного розрахункового документа, які підтверджуюсь перерахування коштів до бюджету.

Отже суд не вбачає підстав для виправленя описок в судовому рішенні від 11.01.2024 у справі №296/9763/23, оскільки вони там відсутні.

Керуючись ст. 260, 269, 353 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні від 11.01.2024 у цивільній справі №296/9763/23 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Суддя В. М. Шкиря