БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 758/456/24
№ провадження 2-з/356/2/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.02.2024 суддя Березанського міського суду Київської області Дудар Т.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви до ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про заборону вчинення дій,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2024 року до Березанського міського суду Київської області на підставі ухвали Подільського районного суду м. Києва від 15.01.2024 передано на розгляд в порядку ст. 31 ЦПК України заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_1 є внутрішньо переміщеною особою та проживає в гуртожитку за адресою: АДРЕСА_1 . Гуртожиток належить на праві приватної власності Сільському споживчому товариству «Чорнобиль». В зазначеному гуртожитку ОСОБА_1 проживає на підставі договору оренди житла, укладеного між позивачем та власником. Згідно із зазначеним вище договором позивач користується житловим приміщенням та споживає комунальні послуги, а саме: електропостачання, водопостачання, водовідведення, вивіз сміття.

За спожиті комунальні послуги, позивач сплачує грошові кошти власнику. Між власником та ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» укладено договір на постачання електричної енергії, а з Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські електромережі» укладено договір на обслуговування лінії електропостачання.

Кінцевим споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , є позивач та інші ВПО, які мешкають у гуртожитку.

В січні 2024 року позивачу стало відомо, що ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» намагаються припинити постачання електричної енергії до гуртожитку, в якому мешкає позивач, за виниклу заборгованість. Зазначеною вимогою, як вказує ОСОБА_1 , відповідач порушує її право на отримання комунальних послуг у період воєнного стану, що передбачено Постановою КМУ № 206.

ОСОБА_1 стверджує у заяві про забезпечення позову, що має намір звернутись до суду із позовом про заборону вчиняти дію, а саме: заборону ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та Приватному акціонерному товариству «ДТЕК Київські електромережі» стягувати заборгованість з постачання електричної енергії на період воєнного стану та на період чинності постанови № 206 Кабінету Міністрів України.

Враховуючи, що відповідач 1 (яким ОСОБА_1 визначила у заяві ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі») має намір відключити постачання електричної енергії, то у випадку задоволення позову, можуть скластися обставини, що зумовлять ускладнення виконання рішення, а саме: відключення електричної енергії спричинить необхідність підключення електричної енергії, що потребує додаткових витрат та часу.

Відтак ОСОБА_1 просить суд забезпечити позов до ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», шляхом заборони ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія" та Приватному акціонерному товариству «ДТЕК Київські електромережі» відключати електричну енергію за адресою: АДРЕСА_1 .

Розглянувши заяву про забезпечення позову, дослідивши додані до неї документи, суд дійшов такого висновку.

Згідно з ч. 6 ст. 151 ЦПК України до заяви про забезпечення позову додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Так, до заяви про забезпечення позову додано клопотання заявника ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтоване тим, що позивач звернулась до суду із заявою про забезпечення позову до ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про заборону вчиняти дію. За подання зазначеної заяви передбачається сплата судового збору. Але позивач є членом багатодітної сім`ї, тому ОСОБА_1 просить суд звільнити її від сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову (а.с. 15).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства» багатодітна сім`я - сім`я, в якій подружжя (чоловік та жінка) перебуває у зареєстрованому шлюбі, разом проживає та виховує трьох і більше дітей, у тому числі кожного з подружжя, або один батько (одна мати), який (яка) проживає разом з трьома і більше дітьми та самостійно їх виховує. До складу багатодітної сім`ї включаються також діти, які навчаються за денною або дуальною формою здобуття освіти у закладах загальної середньої, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої та вищої освіти, - до закінчення закладів освіти, але не довше ніж до досягнення ними 23 років.

Як передбачено п.п. г) п. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: позивачами є: члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

До клопотання додано копії свідоцтв про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 16; 17; 18), матір`ю яких є ОСОБА_1 .

Врахувавши клопотання заявника (позивача), а також положення законодавства, суд приходить до висновку про задоволення клопотання позивача та звільнення її від сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Згідно ч. 1-2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Подана ОСОБА_1 заява за змістом та формою відповідає вимогам ст. 151 ЦПК України.

При поданні заяви про забезпечення позову заявником дотримано порядок подання заяви про забезпечення позову, визначений ч. 1 ст. 152 ЦПК України.

Згідно ч. 7-8 ст. 153 ЦПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Частиною 1 ст. 150 ЦПК України визначено види забезпечення позову. Зокрема, п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, передбачено такий вид забезпечення позову як заборона вчиняти певні дії.

Під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчиться, що між сторонами виник спір.

В кожному конкретному випадку, розглядаючи заяву про забезпечення позову суду належить встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову. При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

Так, діти заявниці ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , ОСОБА_2 які супроводжуються матір`ю, є внутрішньо переміщеними особами, фактичне місце проживання яких зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується копією довідки від 18.05.2023 № 3256- від 01.11.2023, довідки від 18.05.2023 № 3256- від 01.11.2023 (а.с. 8; 9).

Як стверджує заявник, вона проживає в гуртожитку за адресою: АДРЕСА_1 , який належить на праві приватної власності Сільському споживчому товариству «Чорнобиль».

ОСОБА_1 зазначила у заяві про забезпечення позову про те, що у вказаному вище гуртожитку вона проживає на підставі договору оренди житла, укладеного між позивачем та власником, згідно з яким позивач користується житловим приміщенням та споживає комунальні послуги, а саме: електропостачання, водопостачання, водовідведення, вивіз сміття.

Разом з тим, до заяви про забезпечення позову не долучено копії договору оренди житла, укладеного між заявником ОСОБА_1 та власником гуртожитку - Сільським споживчим товариством «Чорнобиль».

Так само, заявником не доведено належними письмовими доказами той факт, що за спожиті комунальні послуги, вона сплачує грошові кошти власнику.

Згідно з копією попередження про припинення (обмеження) постачання електричної енергії вих. № 04/550/10684-6 від 28.12.2023 ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» попередило споживача Сільське споживче товариство «ТГ ДСБ Чорнобиль», адреса споживача: Україна, Баришівський район, м. Березань, вул. Поліська, 36 про те, що за заявкою електропостачальника ТОВ «КОЕК» від 21.12.2023 у зв`язку з наявною заборгованістю з оплати за спожиту електричну енергію відповідно до умов Договору з електропостачальником, Споживачу буде припинено (обмежено) постачання електричної енергії відповідно до умов Договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ) та Кодексу систем розподілу (КСР) з 09:00 години 09.01.2024 наступних ТКО: м. Березань, вул. Поліська 36, ТП-232 (а.с. 14).

Окремо суд звертає увагу на те, що з копії попередження про припинення (обмеження) постачання електричної енергії вих. № 04/550/10684-6 від 28.12.2023 вбачається, що послуги споживачу Сільське споживче товариство «ТГ ДСБ Чорнобиль» як оператор системи розподілу надає ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (), тоді як заявником (позивачем) ОСОБА_1 вимога заявляється до відповідача - Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», , що є різними юридичними особами.

Разом з тим, заявник (позивач) не обгрунтовує належно те, яким чином заборона Приватному акціонерному товариству «ДТЕК Київські електромережі», відключати електричну енергію за адресою: АДРЕСА_1 , як захід забезпечення позову, зможе захистити її права як особи, яка орендує житло у споживача Сільського споживчого товариства «ТГ ДСБ Чорнобиль», якому послуги як оператор системи розподілу надає ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» ().

Проаналізувавши доводи заявника та додані до заяви про забезпечення позову документи, суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню, з огляду на те, що з урахуванням доказів, наданих ОСОБА_1 на підтвердження своїх вимог, суд позбавлений можливості пересвідчитися в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, зважаючи на те, що до заяви не додано договору оренди житла, укладеного між позивачем та власником гуртожитку, на який посилається ОСОБА_1 . Відтак, не видається можливим достеменно встановити наявність договірних відносин між позивачем та споживачем послуг з постачання електричної енергії, яким є Сільське споживче товариство «ТГ ДСБ Чорнобиль», що підтверджується копією попередження прро припинення (обмеження) постачання електричної енергії вих. № 04/550/10684-6 від 28.12.2023.

Суд, при вирішенні питання щодо забезпечення позову має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Суд повинен враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Керуючись ст. 150-153, 268, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви до ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про заборону вчинення дій - відмовити.

Апеляційну скаргу на ухвалу може бути подано до Київського апеляційного суду протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т. В. Дудар