КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/5758/2024
справа №367/6619/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2024 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Мережко М.В., Соколової В.В.

розглянувши у письмовому провадженні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 15 вересня 2023 року, постановленої під головуванням ОСОБА_2 ,

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2023 року до суду звернулась ОСОБА_1 із позовом про стягнення аліментів. Просила стягнути із сина ОСОБА_3 аліменти на своєї утримання.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 31 серпня 2023 року позовну заяву залишено без руху з підстав невідповідності позовної заяви вимогам статей 175,177 ЦПК України.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 15 вересня 2023 року позовну заяву визнано не поданою та повернуто позивачці.

Не погодившись з постановленою ухвалою, ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу.

В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху подано уточнену позовну заяву із усіма наявними у позивачки доказами, у зв`язку із чим на момент ухвалення оскаржуваної ухвали були відсутні правові підстави для повернення позовної заяви.

Вказує, що з`ясування обставин справи та дослідження доказів відбувається після відкриття провадження у справі на стадії розгляду справи по суті, а тому суд безпідставно з грубим порушенням норм процесуального законодавства повернув позовну заяву.

Посилається на правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах від 08 квітня 2020 року у справі №761/41071/19, від 15 жовтня 2020 року у справі №148/2383/19, від 31 серпня 2023 року у справі №990/114/23, щодо надмірного формалізму у трактуванні процесуального законодавства як неправомірного обмеження особи у праві на доступ до суду.

Мотивуючи наведеним, просить суд апеляційної інстанції ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 15 вересня 2023 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до частини 1 статті 369 ЦПК України справа розглядається без повідомлення учасників справи.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Повернувши позовну заяву, суд першої інстанції вказав, що недоліки, викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позивачем не були усунуті в повній мірі.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції та вказує на таке.

Відповідно до частин 1, 3 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Частиною 1 статті 174 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву (частина 2 статті 174 ЦПК України).

Статтею 175 ЦПК України встановлені вимоги до позовної заяви.

1. У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

2. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

3. Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

4. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

5. У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

6. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

На підставі частини 5 статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно частин 1-3 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Положення статті 185 ЦПК України щодо повернення заяви застосовуються в тому випадку, коли особа в установлений строк не виконає вимоги ухвали суду про залишення заяви без руху.

Установлено, що у серпні 2023 року до Ірпінського міського суду Київської області звернулась ОСОБА_1 із позовом про стягнення аліментів. В прохальній частині позову просила стягнути з ОСОБА_3 (син) на утримання ОСОБА_1 25 % від заробітку (доходу) щомісячно (а.с.1-2).

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 31 серпня 2023 року позовну заяву залишено без руху, позивачці надано строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме: запропоновано надати суду уточнену позовну заяву із уточненням позовних вимог щодо того, на користь якої особи позивачка просить стягувати аліменти, із зазначенням розміру частки від доходу, яку просить стягувати, або тверду грошову суму аліментів; надати суду докази, які б підтверджували потребу позивачки у матеріальній допомозі сина; усунути недоліки додатків до позову в частині засвідчення копії у встановленому законом порядку.

Супровідним листом від 04 вересня 2023 року копію вказаної ухвали направлено на поштову адресу позивачки (а.с.45).

Установлено, що 13 вересня 2023 року на адресу суду першої інстанції надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків позовної заяви. Подано позовну заяву про стягнення аліментів на утримання матері, в якій просить стягнути з відповідача ОСОБА_3 аліменти на утримання ОСОБА_1 в розмірі 25 % від заробітку (доходу) щомісячно (а.с.47-48).

До позову долучено: виписку з банку по надходженням по картці ОСОБА_1 , документи на підтвердження родинних зв`язків позивачки та відповідача (свідоцтво про народження відповідача), документи на підтвердження статусу ФОП відповідача, копія паспорту ОСОБА_3 , копія довідки МСЕК щодо чоловіка позивачки ОСОБА_4 , копію пенсійного посвідчення ОСОБА_4 , копію довідки про присвоєння ідентифікаційного номеру ОСОБА_4 , копію паспорта ОСОБА_4 , копію свідоцтва про одруження позивачки та ОСОБА_4 , копію пенсійного посвідчення, довідки про присвоєння ідентифікаційного номеру та копію паспорта позивачки.

Копії документів, долучених до позову, засвідчені за допомогою власноручного відтворення ОСОБА_1 відмітки «Згідно з оригіналом», ПІБ та підпису позивачки із зазначенням дати засвідчення копій (а.с.49-80).

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 15 вересня 2023 року позовну заяву визнано не поданою та повернуто позивачці з підстав не усунення недоліків позовної заяви у повному обсязі.

Постановляючи ухвалу, суд першої інстанції жодним чином не мотивував, які саме недоліки позовної заяви, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження, не усунуто позивачкою.

За змістом вище наведених норм процесуального закону повернення заяви з тих підстав, що особа не виконала вимоги ухвали про залишення заяви без руху, можливе лише в тому випадку, коли особа отримала копію відповідної ухвали, але ухилилась від виконання вимог, зазначених в ній.

Зі змісту уточненої позовної заяви убачається, що позивачкою уточнено позовні вимоги, зазначено обставини, якими вона обґрунтовує свої вимоги, а також зазначено, що до матеріалів справи позивачка надала докази, якими, на її думку, ці обставини підтверджуються.

Відтак, з огляду на наведені вище обставини, не можна уважати, що ОСОБА_1 вчиняла дії з метою ухилитися від виконання вимог, зазначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, оскільки на виконання ухвали суду позивачкою до суду першої інстанції направлено відповідну заяву про усунення недоліків.

Пунктом 7 частини 2 статті 197 ЦПК України визначено, що саме у підготовчому засіданні суд з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Згідно роз`яснень пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», подання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, тому суд не вправі через неподання доказів при пред`явленні позову залишати заяву без руху та повертати заявнику.

Аналіз наданих сторонами доказів здійснюється судом при вирішенні справи - спору по суті, а не на стадії вирішення питання про наявність чи відсутність підстав для відкриття провадження у справі, або залишення позову без руху.

В частині словесного формулювання щодо розміру частки аліментів від заробітку (доходу) відповідача, яку, на думку позивачки, слід стягувати, апеляційний суд зазначає про таке. Математичною наукою окреслено декілька способів знаходження частини від цілого: за допомогою звичайного дробу та відсотків. При цьому, ціле (1) та 100% є тотожними, відтак 25% є еквівалентом звичайного дробу 1/4, але в будь-якому разі 25% та 1/4 є четвертиною від цілого. Тому повернення позовної заяви з підстави не усунення ОСОБА_1 недоліків позовної заяви у частині некоректного формулювання бажаного розміру аліментів (у формі відсотків, а не часткою від доходу) є проявом надмірного формалізму.

Позивачка виправила недоліки позовної заяви на власний розсуд, відтак підстав повертати позовну заяву останньому у суду не було.

Таким чином, не можна визнати обґрунтованою ухвалу суду першої інстанції про повернення позовної заяви із зазначених судом підстав.

Окрім цього, за змістом статей 13 та 175 ЦПК України позивач на власний розсуд обґрунтовує свої вимоги із викладом відповідних обставин та зазначенням доказів, що підтверджують такі обставини. Неточність формулювань позовних вимог, їх неузгодження із способами захисту порушеного права, недоведеність підстав позову не перешкоджає розгляду справи, оскільки може бути підставою для відмови в задоволенні позову по суті, а не для визнання позовної заяви неподаною та її повернення.

Відповідно до статті 55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободу від порушень і протиправних посягань.

Так, відповідно до частини 1 статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За змістом пунктів 3, 4 частини 5 статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відтак, апеляційний суд констатує, що судом першої інстанції безпідставно повернуто позовну заяву позивачці через неусунення недоліків позовної заяви, оскільки позивачкою усунуто недоліки позовної заяви згідно вимог відповідної ухвали суду.

Статтею 379 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 379, 381-384, 390 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 15 вересня 2023 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на постанову може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді М.В. Мережко

В.В. Соколова