12.02.2024 Єдиний унікальний номер 205/2722/21
Єдиний унікальний номер № 205/2722/21
Провадження № 2/205/386/24
УХВАЛА

12 лютого 2024 року м. Дніпро

Ленінський районний суд міста Дніпропетровська у складі: головуючого судді Басової Н.В., за участю секретаря судового засідання Саруханової К.А., розглянувши клопотання представника позивачів адвоката Сахончик Ольги Олександрівни про призначення експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: відділ у м. Дніпрі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання недійсним та скасування свідоцтва про право власності,

ВСТАНОВИВ:

02 квітня 2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: відділ у м. Дніпрі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, про визнання недійсним та скасування свідоцтва про право власності.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 30 квітня 2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі в порядку загального позовного провадження.

У судовому засіданні 18 жовтня 2021 року ухвалою, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, залучено ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог.

07 грудня 2022 року до суду через поштову кореспонденцію надійшло клопотання ОСОБА_1 про призначення по справі земельно-технічної експертизи.

10 квітня 2023 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Відділ № 1 управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 11 квітня 2023 року відмовлено у прийнятті до розгляду позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Відділ № 1 управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 11 квітня 2023 року клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про призначення експертизи повернуто заявникам без розгляду.

06 червня 2023 року до суду через поштову кореспонденцію надійшло клопотання представника позивача, в якій представник просить попереднє клопотання про проведення експертизи залишити без розгляду та призначити по справі земельно-технічну експертизу.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 вересня 2023 року клопотання ОСОБА_1 про призначення по справі експертизи від 07 грудня 2022 року повернуто заявнику.

07 листопада 2023 року від представника позивачів ОСОБА_10 до суду надійшла заява до клопотання про призначення по справі земельно-технічної експертизи, в якій вказано, що стороною позивача при складанні раніше поданого клопотання про призначення по справі вищевказаної експертизи будо допущено технічну помилку в частині зазначення номеру та площі земельної ділянки, в зв`язку з чим виникла необхідність уточнити прохальну частину клопотання та вірно вважати поставлені запитання перед експертом таким чином: чи є накладення земельних ділянок, а саме земельної ділянки, площею 2400 кв.м., зазначеною в рішенні Ленінської районної ради депутатів трудящихся № 310 від 24.08.1962 року, Типовому Договорі про надання в безстрокове користування земельної ділянки № НОМЕР_1 від 29.08.1962 року та в інформаційній довідці № від 02.04.2021 року та земельної ділянки кадастровий номер :08:409:0035, площею 0,0517 га, відповідно до правовстановлюючих документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки, якщо є, то яка площа накладення, чи є порушення меж земельних ділянок відповідно до правовстановлюючих документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки, чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів встановити межі земельної ділянки або встановити порядок її користування, чи є технічна можливість встановлення земельного сервітуту на ділянці, якщо так, то надати варіанти встановлення земельного сервітуту.

29 січня 2024 року представником позивачів ОСОБА_11 до суду надано заяву до клопотання про призначення у справі земельно-технічної експертизи, у якій вона просила призначити у справі судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Державній установі Дніпропетровський науково-дослідний інститут судових експертиз. На вирішення експерта поставити запитання: 1. Чи є накладення земельних ділянок: земельної ділянки площею 2400 кв.м., зазначеної в рішенні Ленінської районної ради депутатів трудящихся № 310 від 24.08.1962 року, Типовому Договорі про надання в безстрокове користування земельної ділянки № НОМЕР_1 від 29.08.1962 року та в інформаційній довідці № від 02.04.2021 року; земельної ділянки кадастровий номер :08:409:0035, площею 0,0517 га, відповідно до правовстановлюючих документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки? 2. Якщо є, то яка площа накладення? 3. Чи є порушення меж земельних ділянок відповідно до правовстановлюючих документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки? 4. Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів встановити межі земельної ділянки або встановити порядок її користування? 5. Чи є технічна можливість встановлення земельного сервітуту на ділянці? Якщо так, то надати варіанти встановлення земельного сервітуту.

Представник відповідача ОСОБА_12 в письмових запереченнях від 12.12.2022 року вказав, що судова експертиза призначається в разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування. Земельна ділянка з кадастровим номером :08:409:0032 не відноситься до предмета доказування та предмета позову.

В судовому засіданні представник позивачів ОСОБА_10 клопотання про призначення по справі вищевказаної експертизи підтримала, просила суд задовольнити.

Представник відповідача , третіх осіб ОСОБА_12 в задоволенні клопотання проси відмовити в повноу обсязі.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи сповіщались належним чином.

Суд, вислухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, вважає, що заявлене клопотання підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

У відповідності до пункту 4 частини 3 статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів у доведеності перед судом їх переконливості.

Судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадження органів дізнання, досудового та судового слідства (ст. 1 Закону України «Про судову експертизу»).

За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кузнецов та інші проти Російської Федерації» зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Вмотивоване рішення дає можливість сторонам апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції. Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи «Серявін та інші проти України», «Проніна проти України») і з нею випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до вимог ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність, або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 2 ст. 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, що входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 3 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов, для з`ясування обставин, що мають значення для справи,необхідні знання, у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань, або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За загальним правилом експертиза призначається, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи та поданих доказів, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи, повинна обґрунтувати та довести необхідність її призначення.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006 року зазначено, що експертиза призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи, і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Питання, з яких має бути призначена експертиза, що призначається судом, визначається судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення, або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них, не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Судова експертиза згідно вимог Закону України «Про судову експертизу», Інструкцією про призначення і проведення судових експертиз, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 (в редакції наказу Міністерства юстиції України від 30.12.2004 року № 144/5) повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Суд звертає увагу на те, що одним із принципів призначення судової експертизи є принцип доцільності.

При цьому суд вважає, що визначені позивачем формулювання питань, в цілому відображають питання, без встановлення яких повно, та об`єктивно з`ясувати відповідні обставини у даній справі неможливо.

Враховуючи вищевикладені положення науково-методичних рекомендацій, предмет дослідження у даній справі та питання, які сторона позивача просить поставити перед експертом, суд відхиляє клопотання в частині питань чи є порушення меж земельних ділянок відповідно до правовстановлюючих документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки, чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів встановити межі земельної ділянки або встановити порядок її користування, чи є технічна можливість встановлення земельного сервітуту на ділянці, якщо так, то надати варіанти встановлення земельного сервітуту, в межах заявлених вимог, оцінюючи надані докази щодо їх належності, допустимості, достовірності, а також достатності та взаємності зв`язку у сукупності, виходячи зі змісту характеру спірних правовідносин і правової вимоги, розуміння фактів, що підлягають встановленню і які лежать в основі вимог позивача.

При цьому, суд враховує заперечення відповідача щодо запропонованих позивачем питань.

При визначенні експертної установи, якій може бути доручено проведення експертизи, судом враховано наступне.

Відповідно до вимог ч. ч. 3, 4, 5 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Таким чином, право остаточного визначення експертної установи, яка буде проводити експертизу належить органу, який призначає таку експертизу, в даному випадку суду, з урахуванням думок та пропозицій учасників справи, приймаючи до уваги конкретні обставини справи.

За умови відсутності пропозицій іншого учасника процесу щодо експертної установи суд вважає за необхідне доручити проведення експертизи у даній справі експертній установі, запропонованій позивачем, Дніпровському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Пунктом 5 частини 1 статті 252 ЦПК України визначено, що суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Провадження у справі в цьому випадку зупиняється на час проведення експертизи (пункт 9 частини 1 статті 253 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 125 ЦПК України зупинення провадження у справі зупиняє перебіг процесуальних строків.

Також суд бере до уваги, що як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 14.08.2019 року у справі № 509/105/14ц (61-13577св18) витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 116-117, 252, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про призначення по справі судової земельно-технічної експертизи задовольнити частково.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: відділ у м. Дніпрі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання недійсним та скасування свідоцтва про право власності, судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Дніпровського науково-дослідного інституту судових експертиз, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, 17, к. 361.

На вирішення експерта поставити наступні питання:

Чи є накладення земельних ділянок, а саме земельної ділянки площею 2400 кв.м., зазначеної в рішенні Ленінської районної ради депутатів трудящихся № 310 від 24.08.1962 року, Типовому Договорі про надання в безстрокове користування земельної ділянки № НОМЕР_1 від 29.08.1962 року та в інформаційній довідці № від 02.04.2021 року, та земельної ділянки кадастровий номер :08:409:0035, площею 0,0517 га, відповідно до правовстановлюючих документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки, ? Якщо є, то яка площа накладення? Загальні відомості про земельну ділянку, АДРЕСА_1 .

В іншій частині відмовити.

Оплату за проведення експертизи покласти на ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Попередити судового експерта про кримінальну відповідальність, передбачену ст. ст. 384, 385 КК України.

Роз`яснити сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі, зокрема про те, що у разі ухилення учасника справи, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також, яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

На час проведення експертизи провадження по справі зупинити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. В разі, якщо ухвала була постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, то вона набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.В. Басова

.