Справа № 308/1119/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 лютого 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дітей,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Косарева-Козлова Людмила Олександрівна, звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 , в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача, аліменти на утримання повнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи стягнення з 15 листопада 2023 року до дати закінчення навчання, а за умови продовження останнім навчання - до досягнення 23 років в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для особи відповідного віку щомісячно. та неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 починаючи стягнення з 15 листопада 2023 року до досягнення нею повноліття, у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на кожного у розмірі та судові витрати.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.01.2024 року позовну заяву залишено без руху. Встановлено, що позивачем до позовної заяви не додано доказів проживання дітей разом з нею на час звернення з позовною заявою до суду.

26.01.2024 року позивачем подано заяву про усунення недоліків. У заяві зазначила, що надає довідку квартирно-експлуатаційного відділу Міністерства оборони України від 25.01.2024 року про склад сім`ї ОСОБА_1 . Проте довідка долучена до заяви неналежної якості, а саме така містять нечитабельні фрагменти тексту, та із вказаної копії неможливо встановити зміст довідки.

Окрім того, 13.02.2024 року позивачем подано клопотання про долучення до матеріалів справи оригіналу довідки про склад сім`ї від 25.01.2024 року. Проте, в додатках до позовної заяви міститься довідка про склад сім`ї Ужгородського зонального відділу військової служби правопорядку Міністерства оборони України №7/444 від 05.02.2022 року, яка видана відповідачу ОСОБА_2 , що на його утриманні знаходиться сім`я.

Відтак, позивачем не додано до заяви доказів проживання дітей разом з нею на час звернення з даною позовною заявою до суду.

Зазначене перешкоджає вирішити питання про відкриття провадження з дотриманням вимог процесуального законодавства, а повторне залишення позовної заяви без руху нормами ЦПК України не передбачено.

Відповідно до ч. ч. 3, 5 ст.185 ЦПК України заява вважається неподаною і повертається позивачеві у випадку, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права.

Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, у рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Частиною 7 ст. 272 ЦПК України передбачено, що якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 ознайомлена із змістом ухвали про залишення позовної заяви без руху у якій зазначено недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, 26.01.2024 року подано до суду заяву, якою недоліки вказані в ухвалі від 19.01.2024 року не усунуті, та станом на 14.02.2024 року усі недоліки, викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху усунуті не були, відтак приходжу до висновку, що вказану позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

При цьому, слід роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дітей, - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило