Провадження № 2/638/1502/24
22 січня 2024 року м. Харків
Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Смирнова В.А.
за участю секретаря судового засідання Каркан А.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ізюмської міської обєднаної територіальної громади про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державний нотаріус Зубченко Л.С. Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори,-
24 серпня 2023 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до Ізюмської міської обєднаної територіальної громади про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державний нотаріус Зубченко Л.С. Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори.
Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 05 вересня 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Ізюмської міської обєднаної територіальної громади про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державний нотаріус Зубченко Л.С. Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори.
Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 16 листопада 2023 року закрито підготовче провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Ізюмської міської обєднаної територіальної громади про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державний нотаріус Зубченко Л.С. Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори. Справу призначено до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Дзержинського районного суду м.Харкова (м. Харків пр.Перемоги буд.52-В).
У судове засідання позивач, ОСОБА_1 , не з`явився, про судове засідання повідомлявся своєчасно та належним чином. В позовній заяві просив провести слухання справи без його участі, проти винесення заочного рішення не заперечував.
Представник відповідача, Ізюмської міської обєднаної територіальної громади, в судове засідання повторно не з`явився, належним чином був повідомлений про дату слухання справи, про причини неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву не надав.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державний нотаріус Зубченко Л.С. Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори в підготовче судове засідання повторно не з`явилася, про дату та час підготовчого судового засідання була повідомлена своєчасно та належним чином. Надала заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності.
Відповідач своїм правом на подання до суду відзиву на позовну заяву не скористався. Будь-яких заяв та клопотань, зокрема з процесуальних питань, про відкладення розгляду справи, чи про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, до суду не подав.
Оскільки відповідачем у встановлений частиною сьомою статті 178 ЦПК України строк не подано до суду відзив на позовну заяву, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено частиною восьмою статті 178 ЦПК України.
Таким чином, суд вважає, що відповідач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до частини четвертої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З цього приводу Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, повідомлена належним чином про дату, час і місце розгляду справи відповідачка в судове засідання не з`явилася, відзиву на позовну заяву не подала, та, зважаючи на те, представник позивача у заяві про проведення розгляду справи за його відсутності зазначив, що проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного судового рішення не заперечував , суд вирішив розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних в матеріалах справи доказів.
Відповідно до частини другої статті 247ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача, ОСОБА_2 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть виданим Салтівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 06 квітня 2023 року, актовий запис №14.
Після її смерті відкрилась спадщина на частку квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала їй на праві власності відповідно Свідоцтва про право власності на житло від 20.06.1995р.
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний брат Позивача, ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим Четвертим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місь Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 25 травня 2023 року, актовий запис №06.
Після його смерті відкрилась спадщина на частку квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала йому на праві власності відповідно Свідоцтва про право власності на житло від 20.06.1995 р. та транспортний засіб марки RENAULT моделі KANGOO, 2008 року випуску.
Позивач, ОСОБА_1 , є єдиним спадкоємцем за законом на майно, після смерті своєї матері, ОСОБА_2 , та рідного брата, ОСОБА_3 , інші спадкоємці загинули.
24 лютого 2022 року російські війська вторглися в Україну та почали захоплення та окупацію частини Харківської області.
03 березня 2022 року мати та брат Позивача знаходилися в м. Ізюм були дуже сильні обстріли міста авіабомбами та ракетними установками з боку російських військ. Через порушення законів та звичаїв війни з боку військовослужбовців та інших збройних формувань рф, яке полягало у обстрілах міста з невстановленого типу зброї, невстановленого калібру, в результаті яких загинули рідні Позивача: мати - ОСОБА_2 , брат - ОСОБА_3 , дружина брата - ОСОБА_4 , племінники - ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ).
10 вересня 2022 року, в ході наступальної операції Збройних Сил України на окуповану росією територію Харківської області, українські сили повернули контроль та відбили м. Ізюм, припинивши військову окупацію в місті.
Відповідно витягу з ЄРДР від 15.09.2022 року місцеві мешканці м. Ізюм (серед яких були рідні Позивача), які загинули в результаті злочинних дій рф, були поховані під номерами у лісі біля території кладовища у м. Ізюмі на місці поховання у вигляді 441 могили.
Батько позивача- ОСОБА_7 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Спадщину після його смерті фактично прийняла мати Позивача, адже була зареєстрована разом з ОСОБА_7 та проживала разом із ним на момент його смерті.
За час окупації, й значний час після деокупації, в місті Ізюм не працювало жодне державне підприємство України, зокрема відділ ДРАЦС, не було жодного приватного або державного нотаріуса.
Свідоцтво про смерть матері Позивач зміг отримати лише 06 квітня 2023 року, після смерті брата лише 25 травня 2023 року, його дружини та їх дітей лише 11 травня 2023 року.
Після чого у липні 2023 року звернувся до нотаріуса з заявами про видачу Свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Проте, Державним нотаріусом Зубченко Л.С. Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори було відмовлено у видачі Свідоцтв про право на спадщину за законом, в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини. При цьому Позивачу було роз?яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом.
Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, згідно з ч.3 ст.1223 ЦК України.
Відповідно до положень ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.ст. 1220-1221, 1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.
У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, що визначається ст. 1261 ЦК України.
Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, а з урахуванням пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів від 28 лютого 2022 року 3164 «Деякі питання в умовах воєнного стану», відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.
Згідно з ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Отже законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
З урахуванням веденого в Україні Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року воєнного стану, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини.
Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.
Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.
Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Відповідно до постанови ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, враховуючи, що позивач об`єктивно не міг раніше звернутися до нотаріуса, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалістю в три місці.
Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.
Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
Керуючись статтями10,12, 13, 76, 141,200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 273, 279, 354 ЦПК України -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Ізюмської міської обєднаної територіальної громади про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державний нотаріус Зубченко Л.С. Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори- задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Реквізити учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2
Відповідач: Ізюмська міська об`єднана територіальна громада, місцезнаходження юридичної особи: Харківська область, м.Ізюм, площа Центральна, 1
Третья особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державний нотаріус Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори Зубченко Л.С., м.Київ, Лева Лукяненка,11.
Суддя В.А. Смирнов