Справа № 515/290/24
Провадження № 2-о/513/54/24
Саратський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

07 березня 2024 року Суддя Саратського районного суду Одеської області Бучацька А.І., вивчивши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про видачу обмежувального припису,

У С Т А Н О В И Л А:

Заявниця звернулась до Татарбунарського районного суду Одеської області з заявою, в якій просить видати обмежувальний припис стосовно ОСОБА_2 , яким визначити наступні тимчасові обмеження його прав:

заборонити ОСОБА_2 перебувати в місці спільного проживання з ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 6 місяців.

заборонити ОСОБА_2 вести телефонні переговори з постраждалою особою ОСОБА_3 або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб строком на місяців;

обмежити спілкування з постраждалою дитиною строком на місяців.

Розпорядженням в.о. голови Татарбунарського районного суду Одеської області Дем`янової О.А. від 26 лютого 2024 року на підставі ч.4 ст.31, ст.32, ст.41 ЦПК України, було передану цивільну справу № 515/290/24 до Саратського районного суду Одеської області, який є найбільш територіально наближеним до Татарбунарського районного суду Одеської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 березня 2024 року головуючою суддею у справі визначено суддю Саратського районного суду Одеської області Бучацьку А.І.

Вивчивши заяву суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Вимоги до змісту та форми заяви про видачу обмежувального припису визначені статтею 350-4 ЦПК України.

Згідно положень цієї статті у заяві про видачу обмежувального припису повинно бути, зокрема, зазначено

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) заявника та заінтересованої особи, їх місце проживання чи перебування, поштовий індекс, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, у разі якщо заява подається особою, зазначеною у пунктах 3 і 4 частини першої статті 350-2 цього Кодексу, - процесуальне становище особи, яка подає заяву, із зазначенням її імені (прізвища, імені та по батькові), місця проживання чи перебування, поштового індексу, відомих номерів засобів зв`язку та адреси електронної пошти, а також ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) дитини або недієздатної особи, в інтересах якої подається заява, місце її проживання чи перебування, поштовий індекс, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, якщо такі відомі;

3) обставини, що свідчать про необхідність видачі судом обмежувального припису, та докази, що їх підтверджують (за наявності).

У разі неможливості надати докази, визначені пунктом 3 частини першої цієї статті, до заяви може бути додано клопотання про їх витребування.

Аналогічні положення містяться і у ст.ст.175, 177 ЦПК України, які визначають форму і зміст позовної заяви та перелік документів, що додаються до позовної заяви.

Суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановив, що заява про видачу обмежувального припису не відповідає вимогам п.3 ч.1ст.350-4 ЦПК України відповідно до якої у заяві про видачу обмежувального припису повинно бути зазначено: обставини, що свідчать про необхідність видачі судом обмежувального припису, та докази, що їх підтверджують (за наявності).

Частиною 2 та 3 статті 3 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" визначено, що дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб: 1) подружжя; 2) колишнє подружжя; 3) наречені; 4) мати (батько) або діти одного з подружжя (колишнього подружжя) та інший з подружжя (колишнього подружжя); 5) особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти; 6) особи, які мають спільну дитину (дітей); 7) батьки (мати, батько) і дитина (діти); 8) дід (баба) та онук (онука); 9) прадід (прабаба) та правнук (правнучка); 10) вітчим (мачуха) та пасинок (падчерка); 11) рідні брати і сестри; 12) інші родичі: дядько (тітка) та племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри, двоюрідний дід (баба) та двоюрідний онук (онука); 13) діти подружжя, колишнього подружжя, наречених, осіб, які мають спільну дитину (дітей), які не є спільними або всиновленими; 14) опікуни, піклувальники, їхні діти та особи, які перебувають (перебували) під опікою, піклуванням; 15) прийомні батьки, батьки-вихователі, патронатні вихователі, їхні діти та прийомні діти, діти-вихованці, діти, які проживають (проживали) в сім`ї патронатного вихователя. Дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству поширюється також на інших родичів, інших осіб, які пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, за умови спільного проживання, а також на суб`єктів, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.1 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" від 7 грудня 2017 року № 2229-VIII, домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність), що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Згідно з частиною третьою статті 26 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" рішення про видачу обмежувального припису або відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків.

Під час вирішення питання про наявність підстав для видачі обмежувального припису суди мають встановлювати, яким формам домашнього насильства піддавався заявник, та оцінювати ризики продовження у майбутньому домашнього насильства у будь-якому його прояві.

Відповідно до п. 3 ч. 1, ч. 2 ст.350-4 ЦПК України у заяві про видачу обмежувального припису повинно бути зазначено обставини, що свідчать про необхідність видачі судом обмежувального припису, та докази, що їх підтверджують (за наявності). У разі неможливості надати докази, визначені пунктом 3 частини першої цієї статті, до заяви може бути додано клопотання про їх витребування.

Положеннями ЦПК України чітко зазначено, що звертаючись до суду із заявою про видачу обмежувального припису заявник повинен надати суду докази, що підтверджують необхідність видачі судом обмежувального припису. Виняток із вищенаведеного поширюється лише на випадки не можливості надання доказів, у разі чого заявником може бути подане клопотання про їх витребування.

У порушення вищезазначених вимог, заявницею не додано доказів на підтвердження того, що вона підпадає під ознаки осіб, які мають право на подачу заяви про видачу обмежувального припису.

Так, до заяви не додано доказів того, що ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 .

Відповідно до акту про відсутність вкладень, складеного Саратським районним судом 06 березня 2024 року під час реєстрації справи встановлено, що відсутні зазначені у додатку до заяви документи - відсутні копії постанов суду.

Крім того, додані до заяви копії документів не засвідчені належним чином.

Отже заявнику необхідно надати суду докази, що підтверджують обставини, що свідчать про необхідність видачі судом обмежувального припису.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, заяву належить залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків.

Якщо заявник у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі ч.3 ст. 185 ЦПК України заява буде вважатися неподаною і буде йому повернута..

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про видачу обмежувального припису залишити без руху.

Надати заявниці строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання заявницею ухвали суду.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків заяви, відповідно до ст.185 ЦПК України заява буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. І. Бучацька