Справа № 629/1697/22
Провадження № 2/629/3/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.04.2024 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі головуючого - судді Цендри Н.В., за участю секретаря Андрієнко С.А., адвокатів Остапенко С.Ю., Дегтярчук І.О., розглянувши, у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору купівлі продажу, суд, -

ВСТАНОВИВ:

01.04.2024 року ОСОБА_1 подав клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи, на вирішення якої просив поставити наступне питання: Чи був здатний ОСОБА_1 . 29. ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, в зв`язку з перенесеним з важким перебігом захворюванням, та наслідками, після захворювання на короновірус - COVID-19 - знаходячись в ослабленому, виснаженому хворобою,погіршеному, безпорадному стані здоров?я 27.10.2021 року, включно по 30.10.2021 року, під час захворювання,підписувати будь які документи, та усвідомлювати свої дії не в повній мірі, на час складення, посвідчення договору утримання ОСОБА_1 до смерті, та поховання, так як замість цього договору, 27.10.2021 року, ОСОБА_4 - сином відповідача ОСОБА_2 ,- був піднесений ОСОБА_1 , який був в ослабленому хворобою, погіршеному, безпорадному стані здоров?я, не мігший самостійно стояти, сидіти, пересуватись, переміщатись, без посторонньої допомоги і знаходився в лежачому стані в легковому автомобілі, біля нотаріальної контори, - договір купівлі - продажу, його квартири, складений, від 28 жовтня 2021 року., за № 1326, в реєстрі нотаріуса Ніколенко Н.С., та чи міг прочитати текст договору і усвідомлювати свої дії ОСОБА_1 , при ознайомленні з договором, підписати який, за вимогою ОСОБА_5 , -потерпілий ОСОБА_1 , не мав сили, за ослабленим станом здоров`я. Також просив провести безкоштовно експертизу, як інваліду 2 (другої) групи безстроково на льготних підставах.

В судове засідання ОСОБА_1 та його представник не з`явились. Представник надав до суду заяву в якій просив відкласти розгляд справи у зв`язку з находженням позивача на лікуванні у ДП «Клінічний санаторій Роща» з 16.04.2024 до 08.05.2024 р.

24.04.2024 ОСОБА_1 особисто (згідно довідки канцелярії суду) були здані клопотання про відкладення розгляду справи та доповнення до письмового виступу на 41 аркуші.

З долученої до заяви представника позивача довідки вбачається, що ОСОБА_1 перебуває на лікуванні в санаторії «Роща» з 16.04.2024, однак не зазначено по який день ОСОБА_1 буде знаходитись на лікуванні.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В розумінні ЦПК України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді судової справи.

Судом встановлено, що представник ОСОБА_1 адвокат Лепетюк О.Л. не з`явився у судове засідання, надав заяву про відкладення слухання справи у зв`язку з перебуванням ОСОБА_1 на лікуванні, однак не зазначив, чому саме представник не може приймати участь у судовому засіданні, тобто представник позивача доказів поважності причин неявки суду не надав.

На підставі викладеного, враховуючи, що справа в провадженні суду перебуває з 27.10.2022, з метою розгляду справи у продовж розумного строку, що відповідає положенню ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, беручи до уваги, що клопотання про призначення експертизи підписане особисто позивачем, суд вважає, що неявка позивача та представника позивача не позбавляє суд можливості розглянути клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи.

Інші учасники процесу не заперечували проти розгляду клопотання позивача про призначення комісійної судово-медичної експертизи.

При вирішенні клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи представник відповідача заперечував проти задоволення клопотання посилаючись на те, що в судовому засіданні були вже досліджені матеріали справи, допитаний лікар, і не була підтверджена інформація про стан здоров`я ОСОБА_1 яка викладена в клопотанні про призначення комісійної судово-медичної експертизи.

Представник третьої особи вирішення даного клопотання залишив на розсуд суду.

Дослідивши клопотання суд встановив наступне.

Згідно з частиною третьою статті 203 ЦК України волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Відповідно до частини першої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 225 ЦК України правочин, який дієздатна фізична особа вчинила у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а в разі її смерті - за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені.

Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» (далі - Постанова) звернуто увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків.

Як роз`яснено у п. 14 вищевказаної Постанови судово-психіатрична експертиза призначається, коли вирішення кримінальної або цивільної справи залежить від визначення психічного стану особи на час вчинення нею певного діяння (бездіяльності) чи укладення угоди за наявності сумнівів щодо її спроможності усвідомлювати значення своєї поведінки внаслідок психічної хвороби або тимчасового розладу душевної діяльності.

Відповідно до пункту 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» правила статті 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо).

Таким чином, підставою для визнання правочину недійсним відповідно до частини першої статті 225 ЦК України має бути встановлена судом неспроможність особи в момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними.

Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд відповідно до статті 105 ЦПК України зобов`язаний призначити судово-психіатричну експертизу за клопотанням хоча б однієї зі сторін. Справи про визнання правочину недійсним із цих підстав вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів відповідно до статті 89 ЦПК України.

Відповідно до ч. ч. 1, 3-5 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до статті 71 Основ законодавства України про охорону здоров`я» проведення судово-медичної і судово-психіатричної експертизи призначається особою, яка проводить дізнання, слідчим, прокурором або судом у порядку, встановленому законодавством, для вирішення питань, що потребують спеціальних знань в сфері судової медицини або судової психіатрії.

Відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5(у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), відповідно до особливостей конкретних обставин справи вирішувані психологічною експертизою питання у разі потреби узгоджуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), при консультуванні з експертом з метою їх компонування у доцільні для справи блоки.

Суд звертає увагу на те, що згідно порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства охорони здоров`я України 08 травня 2018 року № 865, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 14 червня 2018 р. за № 719/32171, пунктом 16 передбачено, що за потреби отримати додаткові матеріли експерт подає клопотання про надання йому додаткових матеріалів та повертає органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), матеріали, надані для проведення експертизи. У разі надходження документів, що містять інформацію про стан здоров`я особи, щодо якої призначено СПЕ, факти її звернення за медичною допомогою, її діагноз, інтимну і сімейну сторони життя, а також інші відомості, одержані під час її медичного обстеження, експерт зобов`язаний запросити у органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), згоду цієї особи на використання зазначеної інформації. У разі проведення посмертної СПЕ або призначеної слідчим суддею чи судом, зазначена інформація використовується без згоди особи.

Пунктом 10 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, визначено, що психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

За загальним правилом, висновок експерта є одним із видів доказів, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про часткове задоволення клопотання та вважає за необхідне призначити саме судово-психіатричну експертизу, оскільки психічний стан ОСОБА_1 на момент підписання договору купівлі-продажу є важливою обставиною для вирішення справи по суті, і для його встановлення необхідні спеціальні знання в області психіатрії та конкрезувати поставлені перед експертом питання, а саме: Чи був здатний ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за своїм станом здоров`я, усвідомлювати та розуміти значення своїх дій, та свідомо керувати своїми діями, і передбачати наслідки своїх дій, під час укладання договору купівлі-продажу.

Що стосується звільнення позивача від оплати за проведення експертизи, у зв`язку з тим, що позивач є особою з інвалідністю 2 групи безстроково на пільгових підставах, то судом встановлене наступне.

Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать в тому числі витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи (п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України).

Порядок розподілу та відшкодування судових витрат регламентується статтею 141 ЦПК України.

Згідно із ч. 3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

Так, згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показами свідків.

Відповідно до ч. 3 ст. 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно із ст. 7-1 Закону України "Про судову експертизу" підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою, якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Частиною 1 ст. 104 ЦПК України визначено, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до п. 6 ст. 15 Закону України "Про судову експертизу" проведення експертних досліджень і обстежень державними спеціалізованими установами здійснюється за рахунок замовника.

Згідно з ч. 7 ст. 72 ЦПК України експерт має право на оплату виконаної роботи та на компенсацію витрат, пов`язаних з проведенням експертизи і викликом до суду.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані з проведенням експертизи.

У ч. 6 ст. 139 ЦПК України визначено, що розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплата робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Як вбачається з викладеного та відповідних роз`яснень наданих у абз. 2 п. 20 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" №8 від 30 травня 1997 року, оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання. Якщо експертиза призначається за клопотанням обох сторін або з ініціативи суду, кошти на її оплату вносяться обома сторонами порівну. У разі незгоди сторони (сторін) оплатити вартість експертизи суд розглядає справу на підставі наявних доказів.

В свою чергу, з роз`яснень, викладених у п. 45 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" № 10 від 17 жовтня 2014 року, встановлено, що вирішуючи питання про відшкодування витрат, пов`язаних із проведенням судових експертиз, суду необхідно враховувати, що витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі (судовому експерту, який не є працівником державної спеціалізованої установи) (ст. 7 Закону України "Про судову експертизу"). У разі відмови чи ухилення заінтересованої сторони від оплати витрат, пов`язаних із проведенням судової експертизи, суд скасовує ухвалу про призначення судової експертизи і настають наслідки, передбачені за ухилення від участі в експертизі.

Законом не заборонено оплатити витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, іншою стороною у справі.

Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах. При цьому постановою Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2006 року №590 "Про граничні розміри компенсації витрат, пов`язаних з розглядом цивільних та адміністративних справ, і порядок їх компенсації за рахунок держави" встановлено граничний розмір компенсації витрат, пов`язаних із проведенням судових експертиз.

Таким чином, проведення експертизи спеціалізованими установами у цивільному судочинстві здійснюється на платній основі - за рахунок замовника, така оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання.

ОСОБА_1 в клопотанні просив провести експертизу безкоштовно посилаючись на те, що він є інвалідом 2 групи безстроково.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Зважаючи на те, що витрати на проведення експертизи не є судовим збором, у даному випадку не може застосовуватися положення ЗУ "Про судовий збір" щодо звільнення сторони від сплати судових витрат, пов`язаних з проведенням експертизи.

Пільги щодо сплати вартості експертизи законодавством не передбачені.

Крім того, звільнення позивача від судових витрат на оплату судової експертизи порушує право експерта передбачене ч.7 ст. 72 ЦПК України на оплату виконаної роботи.

Стосовно посилання ОСОБА_1 на ч. 10 ст. 139 ЦПК України, якою передбачено, що відповідні витрати відшкодовуються за рахунок державного бюджету при призначення експертизи, то вони є необґрунтованими оскільки ч. 10 ст. 139 ЦПК України стосується справ окремого провадження, а дана справа розглядається в позовному провадженні.

З огляду на вищезазначене, зважаючи на те, що судовий збір є одним із видів судових витрат та не є витратами, пов`язаними із розглядом справи, до яких власне належать витрати на проведення експертизи, доводи позивача щодо його звільнення від оплати експертизи у зв`язку з тим, що він є інвалідом 2 групи на пільгових підставах, суд до уваги не приймає.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про покладення витрат за проведення експертизи на позивача ОСОБА_1 , оскільки таку експертизу просить призначити саме позивач, у зв`язку з чим суд відмовляє у звільненні ОСОБА_1 від оплати за проведення експертизи.

Статтями 252, 253 ЦПК України передбачено, що суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи. Провадження зупиняється на час проведення експертизи.

Керуючись ст.ст. 251, 253, 259, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 задовольнити частково.

Призначити у справі №629/1697/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору купівлі продажу, судово-психіатричну експертизу.

На вирішення експертам поставити питання:

Чи був здатний ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за своїм станом здоров`я, усвідомлювати та розуміти значення своїх дій, та свідомо керувати своїми діями, і передбачати наслідки своїх дій, на час підписання договору купівлі продажу від 28 жовтня 2021 року, посвідчений приватним нотаріусом Лозівського районного нотаріального округу Харківської області Ніколенко Н.С.

Проведення експертизи доручити експертам Харківської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» (61068, м. Харків, вул. Академіка Павлова, буд.46),

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків за ст.ст. 384, 385 КК України.

Роз`яснити сторонам, що згідно з вимогами ч.1ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

На ухвалу, в частині зупинення провадження по справі, може бути подано апеляційну скаргу до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений 29.04.2024.

Суддя Наталія ЦЕНДРА