УХВАЛА

08 березня 2024 року

м. Київ

справа № 448/514/22

провадження № 61-3023ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

Синельникова Є. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Шиповича В. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Мостиського районного суду Львівської області від 15 листопада 2023 року та постанову Львівського апеляційного суду від 05 лютого 2024 року у цивільній справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості; за зустрічним позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2022 року АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду з позовом до

ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

У липні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічним позовом до АТ КБ «ПриватБанк» про стягнення грошових коштів.

Ухвалою Мостиського районного суду Львівської області від 06 червня 2023 року прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , об`єднано в одне провадження первісний позов АТ КБ «ПриватБанк» із зустрічним позовом ОСОБА_1 .

У серпні 2023 року ОСОБА_1 подав заяву про збільшення розміру позовних вимог за зустрічним позовом, а у жовтні 2023 року подав уточнену заяву про збільшення позовних вимог.

Ухвалою Мостиського районного суду Львівської області від 15 листопада

2023 року відмовлено у прийнятті уточненої заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог у цій цивільній справі.

Постановою Львівського апеляційного суду від 05 лютого 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Ухвалу Мостиського районного суду Львівської області від 15 листопада 2023 року залишено без змін.

Ухвала суду першої інстанції, з висновками якої погодився апеляційний суд, мотивована тим, що позивач за зустрічним позовом при поданні заяви про збільшення позовних вимог заявивнову матеріально-правову вимогу про стягнення моральної шкоди.

01 березня 2024 року ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Мостиського районного суду Львівської області від 15 листопада 2023 року та постанову Львівського апеляційного суду від 05 лютого 2024 року, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла такого висновку.

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (частина перша статті 11 ЦПК України).

Частиною першою статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках..

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина третя статті 13 ЦПК України).

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Частиною другою статті 49 ЦПК України передбачено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. Частиною третьою цієї статті визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У постанові Верховного Суду від 19 листопада 2020 року у справі № 638/5172/17 зазначено, що позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмета позову не допускається. Зміна підстав або предмета позову здійснюється шляхом подання до суду відповідної письмової заяви. Зміна підстав або предмета позову можлива лише до початку розгляду судом справи по суті, тобто до того моменту, коли суд почне проголошувати позовну заяву. Ця норма спрямована на усунення зловживання процесуальним правом на зміну підстав або предмета позову. Заява, подана після початку розгляду справи по суті, залишається без розгляду і повертається позивачеві.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 ЦК України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного способу захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких з позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України.

Схожий за змістом правовий висновок викладений Верховним Судом у постановах: від 18 травня 2022 року у справі № 570/5639/16-ц, від 12 жовтня 2022 року у справі № 723/1233/17.

При звернені до суду із зустрічними позовними вимогами, ОСОБА_1 просив стягнути з АТ КБ «ПриватБанк» на свою користь протиправно стягнуті грошові кошти у розмірі 52 124,07 грн та понесені судові витрати, посилаючись на те, що протягом тривалого часу банк безпідставно стягує кошти за договором від 09 квітня 2014 року.

В уточненій заяві про збільшення розміру позовних вимог ОСОБА_1 просив стягнути кошти у розмірі 65 155,10 грн, посилаючись на те, що з часу подання зустрічного позову (06 липня 2022 року) сума протиправно стягнутих коштів з рахунків збільшилася. Разом з цим, ОСОБА_1 просив стягнути з АТ КБ «Приватбанк» на його користь відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням прав споживача, у розмірі 10 000 грн, яка полягає у неможливості користуватись власними коштами, заробітною платою, незаконності списання коштів, тривалому порушенні звичайного способу життя.

Подана позивачем за зустрічним позовом заява про збільшення розміру позовних вимог містить нову позовну вимогу та нове обґрунтування підстав для її задоволення, які не були заявлені ним під час первісного звернення до суду із позовною заявою.

Пред`явлення однієї чи кількох нових вимог, додатково до викладених у позовній заяві, не є збільшенням позовних вимог.

Отже, обґрунтованим слід визнати висновок судів першої та апеляційної інстанції, що позивач за зустрічним позовом в уточненій заяві про збільшення позовних вимог заявив ще одну нову позовну вимогу, яка ним не заявлялася при пред`явленні зустрічного позову. Заявлена ним вимога про стягнення відшкодування моральної шкоди є новою майновою вимогою, а не збільшенням розміру позовних вимог.

Частиною четвертою статті 394 ЦПК України визначено, що у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Доводи поданої касаційної скарги не дають підстав для висновку про недотримання судами попередніх інстанцій норм процесуального права при постановленні оскаржуваних судових рішень. Правильність застосування судами вказаних вище норм права не викликає розумних сумнівів.

На підставі наведеного колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалуМостиського районного суду Львівської області

від 15 листопада 2023 року (яка не відноситься до переліку ухвал, якими закінчено розгляд справи) та постановуЛьвівського апеляційного суду від

05 лютого 2024 року є необґрунтованою, а у відкритті касаційного провадження належить відмовити відповідно до положень частини четвертої статті 394 ЦПК України.

Керуючись частинами першою, четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Мостиського районного суду Львівської області

від 15 листопада 2023 року та постанову Львівського апеляційного суду від

05 лютого 2024 року у цивільній справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості; за зустрічним позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про стягнення грошових коштів, - відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Синельников

О. М. Осіян

В. В. Шипович