1Справа № 335/2401/24 2-о/335/110/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Гашук К.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , в особі представника - адвоката Кравченка Юрія Вікторовича, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , районна адміністрація Запорізької міської ради по Вознесенівському району, як орган опіки та піклування, Комунальне некомерційне підприємство «Обласний клінічний заклад з надання психіатричної допомоги» Запорізької обласної ради, про визнання особи недієздатною, -

ВСТАНОВИВ:

01.03.2024 до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя, у порядку окремого провадження, надійшла заява ОСОБА_1 , в особі представника - адвоката Кравченка Юрія Вікторовича, в якій заявник просить суд визнати недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановити над ним опіку і за поданням органу опіки та піклування призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ознайомившись з матеріалами заяви, суддя доходить до висновку, що вказана заява підлягає поверненню заявнику, з огляду на наступне.

Із заяви та долучених до неї документів, суддею встановлено, що заявник у справі - ОСОБА_1 є чоловіком ОСОБА_3 , яка є донькою ОСОБА_2 .

Тобто, заявник у справі по відношенню до особи, відносно якої ставиться питання про визнання її недієздатною, є зятем.

Відповідно до п. 3 ст. 296 ЦПК України, заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

За нормами СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (стаття 3 СК України).

Статтею 9 СК України встановлено коло осіб - подружжя, батьки дитини, батьки і діти, інші члени сім`ї та родичі, сімейні відносини між якими регулюються СК України.

Згідно з абзацом 5 пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року №5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема, особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Що стосується тлумачення поняття «близькі родичі», то виходячи з вимог ЦК України, СК України поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.

Заявник ОСОБА_1 є зятем ОСОБА_2 та у розумінні тлумачення поняття «близькі родичі», вимог ЦК України, СК України щодо визначення поняття «родичі», «родинні стосунки», не входить до кола осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення.

Доводи ОСОБА_1 про те, що він проживає разом із своєю дружиною та її батьком - ОСОБА_2 за однією адресою, не свідчать про те, що він є членом сім`ї або близьким родичем особи, відносно якої ставиться питання про визнання її недієздатною, ОСОБА_2 , та що він пов`язаний з ним спільним побутом.

Таким чином, ОСОБА_1 , з огляду на вимоги статей 3, 9 СК України, положення ЦК України, не є членом сім`ї чи близьким родичем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому не наділений правом звертатися до суду із заявою про визнання останнього недієздатним та призначення опікуна.

Пунктом першим частини четвертої статті 185 ЦПК України визначено, що заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на викладені вище обставини, беручи до уваги, що заявником належним чином не підтверджено наявність у нього права на звернення до суду із заявою про визнання недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , суддя вважає за необхідне на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України повернути заяву ОСОБА_1 , подану його представником - адвокатом Кравченком Ю.В.

Керуючись ст. ст. 185, 259-261, 296 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , в особі представника - адвоката Кравченка Юрія Вікторовича, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , районна адміністрація Запорізької міської ради по Вознесенівському району, як орган опіки та піклування, Комунальне некомерційне підприємство «Обласний клінічний заклад з надання психіатричної допомоги» Запорізької обласної ради, про визнання особи недієздатною - повернути заявнику.

Копію ухвали направити особі, яка її подала, разом із заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: К.В. Гашук