"22" квітня 2024 р. Справа № 363/1525/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2024 року Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючого судді Баличевої М.Б., за участі секретаря Василенко Г.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Київській області відділ у Вишгородському районі, Вишгородської міської ради Київської області, Відділу державної реєстрації Вишгородської міської ради Київської області, треті особи: Кооператив з експлуатації колективних гаражів стоянок для автотранспорту індивідуальних власників «Київський», ОСОБА_2 про визнання законним виникнення права безстрокового користування земельною ділянкою, зобов`язання вчинити відповідні дії, визнання незаконним та скасування рішення, відновлення порушеного права на землю

та позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 до Головного управління Держгеокадастру у Київській області відділ у Вишгородському районі, Вишгородської міської ради Київської області, Відділу державної реєстрації Вишгородської міської ради Київської області, треті особи: Кооператив з експлуатації колективних гаражів стоянок для автотранспорту індивідуальних власників «Київський», ОСОБА_2 про визнання законним виникнення права безстрокового користування земельною ділянкою, зобов`язання вчинити відповідні дії, визнання незаконним та скасування рішення, відновлення порушеного права на землю-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває вищезазначена цивільна цивільна справа.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 15.04.2021 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

26.04.2021 року в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ОСОБА_3 через канцелярію суду особисто подав позовну заяву про визнання законним виникнення права безстрокового користування земельною ділянкою, зобов`язання вчинити відповідні дії, визнання незаконним та скасування рішення, відновлення порушеного права на землю.

20.05.2021 року представник ГУ Держгеокадастру у Київській області через канцелярію суду засобами поштового зв`язку подав відзив на позовну заяву.

31.02.2021 року представник Вишгородської міської ради Київської області через канцелярію суду засобами поштового зв`язку подав заяву про розгляд справи без їх участі.

22.06.2021 року ОСОБА_1 через канцелярію суду засобами поштового зв`язку подав заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що в період часу з 22.06.2021 по 25.06.2021 року він перебуває у службовому відрядженні.

16.08.2021 року ОСОБА_1 особисто через канцелярію суду подав клопотання про визнання відсутності підстав для відмови надати вичерпну відповідь окреме на кожне питання по суті відповідачем в особі ГУ Держгеокадастру у Київській області, відділу у Вишгородському районі, відповідачем в особі Вишгородської міської ради Київської області, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, в особі кооперативу з експлуатації колективних гаражів-стоянок для автотранспорту індивідуальних власників «Київський», третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, в особі ОСОБА_2

16.08.2021 року протокольною ухвалою суду залучено ОСОБА_3 в якості третьої особи по справі, позовну заяву ОСОБА_3 до ГУ Держгеокадастру у Київській області, відділу Вишгородського району, Вишгородської міської ради Київської області та Відділу державної реєстрації Вишгородської міської ради Київської області, третя особа: Кооператив з експлуатації колективних гаражів-стоянок для автотранспорту індивідуальних власників «Київський» та ОСОБА_2 про визнання законним виникнення права безстрокового користування земельною ділянкою, зобов`язання вчинити відповідні дії, визнання незаконним та скасування рішення, відновлення порушеного права на землю прийнято до спільного розгляду.

05.10.2021 року ОСОБА_2 через канцелярію суду подав пояснення щодо позову.

08.11.2021 року ОСОБА_3 через канцелярію суду засобами поштового зв`язку подана уточнена позовна заява.

09.11.2021 року ОСОБА_3 особисто через канцелярію суду подав клопотання про підтвердження направлення та надання копій уточненої позовної заяви від 08.11.2021 року.

09.11.2021 року ОСОБА_1 через канцелярію суду особисто подав клопотання про розгляд справи у його відсутність.

24.11.2021 року ОСОБА_2 через канцелярію суду подав пояснення щодо окремих вимог позову та клопотання про забезпечення судових витрат третьої особи, що заявляє самостійні вимоги ОСОБА_3 .

25.01.2022 року ОСОБА_1 через канцелярію суду особисто подана заява про уточнення позовних вимог.

28.01.2022 року ОСОБА_1 особисто через канцелярію суду подав заперечення на клопотання третьої сторони ОСОБА_2 про забезпечення судових витрат, пов`язаних з розглядом справи № 363/1525/21 за позовом первісного позивача ОСОБА_1 .

Судове засідання призначене на 29.03.2022 року було знято з розгляду у зв`язку із веденням 24.02.2022 року в Україні військового стану та згідно Наказу Голови Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_4 № 5а від 02.03.2022 року.

В судове засідання призначене на 24.06.2022 року ОСОБА_1 не з`явився, 17.06.2022 року через канцелярію суду особисто подав заяву про відкладення розгляду справи на той час, коли воєнний стан буде скасовано/припинено. Також подано клопотання про заміну у справі неналежну третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, кооператив з експлуатації колективних гаражів-стоянок для автотранспорту індивідуальних власників "Київський" на співвідповідача.

20.06.2022 року особисто через канцелярію суду ОСОБА_3 подав клопотання про заміну у справі неналежну третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, кооператив з експлуатації колективних гаражів-стоянок для автотранспорту індивідуальних власників "Київський" на співвідповідача.

В судове засідання призначене на 24.06.2022 року ОСОБА_3 не з`явився, 20.06.2022 року через канцелярію суду особисто подав заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату, а саме: після закінчення воєнного стану на території України.

В судове засідання призначене на 17.08.2022 року ОСОБА_1 не з`явився, 03.08.2022 року через канцелярію суду особисто подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 17.08.2022 року ОСОБА_3 не з`явився, 09.08.2022 року засобами поштового зв`язку подав заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату, а саме: після закінчення воєнного стану на території України.

В судове засідання призначене на 17.10.2022 року ОСОБА_1 не з`явився, 11.10.2022 року через канцелярію суду особисто подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 19.12.2022 року ОСОБА_1 не з`явився, 07.12.2022 року через канцелярію суду особисто подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 19.12.2022 року ОСОБА_3 не з`явився, 16.12.2022 року особисто через канцелярію суду подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

23.01.2023 року ОСОБА_1 особисто через канцелярію суду подав заяву про поновлення процесуального строку первісному позивачу ОСОБА_1 та заяву про долучення до матеріалів справи доказу, який подано до суду через канцелярію суду, а також надіслано (надано) іншим учасникам справи.

24.01.2023 року ОСОБА_3 через канцелярію суду особисто подав заяву про долучення до матеріалів справи доказу, який подано до суду через канцелярію суду, а також надіслано (надано) іншим учасникам справи та заяву про поновлення процесуального строку третій особі, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

31.01.2023 року ОСОБА_3 через канцелярію суду особисто подав заяву про підтвердження подання, надіслання (надання) доказу та заяв з процесуальних питань суду та іншим учасникам справи.

06.02.2023 року ОСОБА_1 через канцелярію суду особисто подав заяву про підтвердження подання, надіслання (надання) доказу та заяв з процесуальних питань суду та іншим учасникам справи.

06.02.2023 року ОСОБА_3 через канцелярію суду особисто подав клопотання про знаходження оригіналів відміток як доказів на відповідних доказах у формі копій заяв, доданих до клопотання про підтвердження подання, надіслання (надання) доказу та заяв з процесуальних питань суду та іншим учасникам справи.

В судове засідання призначене на 27.02.2023 року ОСОБА_1 не з`явився, 17.02.2023 року через канцелярію суду особисто подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 27.02.2023 року ОСОБА_3 не з`явився, 17.02.2023 року через канцелярію суду особисто подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

10.04.2023 року ОСОБА_3 через канцелярію суду особисто подав заяву про уточнення позовних вимог.

25.04.2023 року ОСОБА_3 через канцелярію суду особисто подав клопотання про підтвердження подання, направлення та надання оригіналу та копій Заяви про уточнення позовних вимог від 10.04.2023 року за підписом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_3 ,

В судове засідання призначене на 03.05.2023 року ОСОБА_3 не з`явився, 25.04.2023 року через канцелярію суду особисто подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

28.04.2023 року ОСОБА_1 через канцелярію суду особисто подав заяву про уточнення позовних вимог та клопотання про підтвердження направлення, надання та подання копій та оригіналу Заяви про уточнення позовних вимог відповідно до 20.04 та від 28.04.2023 р. за підписом первісного позивача ОСОБА_1 .

В судове засідання призначене на 03.05.2023 року ОСОБА_1 не з`явився, 28.04.2023 року через канцелярію суду особисто подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 29.06.2023 року ОСОБА_1 не з`явився, 28.06.2023 року через канцелярію суду особисто подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 29.06.2023 року ОСОБА_3 не з`явився, 28.06.2023 року через канцелярію суду засобами електронного зв`язку подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 15.08.2023 року ОСОБА_3 не з`явився, 04.08.2023 року через канцелярію суду особисто подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 15.08.2023 року ОСОБА_1 не з`явився, 11.08.2023 року через канцелярію суду особисто подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 09.11.2023 року ОСОБА_3 не з`явився, 23.10.2023 року через канцелярію суду засобами електронного зв`язку подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 09.11.2023 року ОСОБА_1 не з`явився, 25.10.2023 року через канцелярію суду засобами електронного зв`язку подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 29.01.2024 року ОСОБА_1 не з`явився, 23.01.2024 року через канцелярію суду засобами електронного зв`язку подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 29.01.2024 року ОСОБА_3 не з`явився, 25.01.2024 року через канцелярію суду особисто подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 12.03.2024 року ОСОБА_3 не з`явився, 01.03.2024 року через канцелярію суду особисто подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 12.03.2024 року ОСОБА_1 не з`явився, 11.03.2024 року через канцелярію суду засобами електронного зв`язку подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 22.04.2024 року ОСОБА_1 не з`явився, 15.04.2024 року через канцелярію суду засобами електронного зв`язку подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

В судове засідання призначене на 22.04.2024 року ОСОБА_3 не з`явився, 16.04.2024 року через канцелярію суду особисто подав заяву про відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану в Україні.

Інші сторони в судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не відомі, повідомлялися належним чином.

Згідно частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною четвертою статті 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно із частиною п`ятою статті 223 та пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами на власний розсуд, несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальних дій.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Водночас, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «ЮніонАліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Не дивлячись на те, що завдання правильного і своєчасного розгляду і вирішення цивільної справи ставиться не перед сторонами процесу, а перед органом судової влади, вказана обставина жодною мірою не виправдовує поведінку осіб, що беруть участь в справі, направлене на те, що умисне перешкодило досягнення органом судової влади вказаних завдань. Ефективність судового захисту залежить не тільки від досконалості процедури розгляду судами справ, а й від поведінки осіб, які беруть участь у справі, сумлінного здійснення ними своїх процесуальних прав і обов`язків.

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного в ухвалі від 13 жовтня 2021року в справі № 707/1491/21, зловживання процесуальними правами це цивільне процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників цивільного процесу (їх представників), що спричиняють порушення процесуальних прав інших учасників цивільного процесу (їх представників), з метою перешкоджання гарантованому пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод правосуддю, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом).

Добросовісне здійснення цивільних процесуальних прав потребує від осіб, котрі беруть участь у справі, такої реалізації прав, яка відповідала б їхньому призначенню та здійснювалась у спосіб, визначений цивільним процесуальним законом, не завдавала б шкоди правам інших учасників цивільного процесу.

Критеріями добросовісної поведінки учасників процесуальних правовідносин є здійснення прав і обов`язків відповідно до норм процесуального законодавства; усвідомлення сутності процесуальних правовідносин як відносин, що виникли з метою здійснення правосуддя у цивільній справі; відмова від реалізації своїх процесуальних прав та обов`язків з метою зловживання ними.

Зловживанням процесуальними правами можуть бути визнані дії учасника процесу, які формально хоча й передбачені серед його повноважень та прав, однак здійснюються ним не з метою досягнення передбаченого законом процесуального результату, а з метою затягування чи взагалі перешкоджання розгляду справи.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення у справі "Шульга проти України", пункт 28, № 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (рішення у справі "Мусієнко проти України", пункт 24, № 26976/06, від 20.11.2011).

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08 листопада 2005 року у справі № 36655/02 «Смірнова проти України», рішення ЄСПЛ від 27 квітня 2000 року у справі № 30979/96 «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France)). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30 листопада 2006 року у справі «Красношапка проти України»).

Визнання судом подання скарги, заяви, клопотання зловживанням процесуальними правами, на підставі чого суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом, ч. 3, 4 ст. 44 ЦПК України.

У свою чергу, сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, утриматися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За правилами частини 1 статті 1 Закону «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень. Проте навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмеженим.

Відповідно до рекомендацій роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених Радою суддів України 02 березня 2022 року, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, слід керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні, яка на день розгляду даної справи.

Вишгородський районний суд Київської області продовжує роботу в умовах воєнного стану та розглядає справи в загальному порядку відповідно до вимог ЦПК України.

У заявах позивач та третя особа просять відкласти розгляд справи на період дії воєнного стану. Однак процесуальні норми (ЦПК України) не містять, як безумовної підстави для відкладення розгляду справи, введення на території країни воєнного стану.

За таких обставин суд вважає подання таких заяв про відкладення розгляду справи до закінчення воєнного стану зловживанням ними своїми процесуальними правами, направленими на затягування розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Також, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України повинні враховуватись у системному та логічному зв`язку із положенням ст. 223 ЦПК України, відповідно до якого суд відкладає розгляд справи лише в разі першої неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача. При повторній неявці належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Таким чином, суд, приходить до висновку, що відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства, повторна неявка позивача та третьої особи, повідомлених належним чином, від яких не надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, є підставою залишити дані позова без розгляду.

З огляду на складність змісту правовідносин між сторонами, справа не може бути розглянута без участі позивача та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

Що стосується заяв ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про перенесення судового розгляду даної цивільної справи до закінчення військового стану, суд вважає за необхідне зазначити, що дана причини не є поважною, оскільки вищезазначена цивільна справа перебуває в провадженні вже третій рік, та даний строк виходить за межі розумного строку розгляду справи.

Окремо суд звертає увагу на обставину, що позивач та третя особа неодноразово, особисто з`являлися до канцелярії суду при подачі заяв про відкладення розгляду справи, тобто це не перешкоджало їм участі в судових засіданнях при розгляді даної справи.

Крім того ЦПК України не передбачена можливість зупинення або перенесення розгляду цивільної справи до закінчення військового стану, а позивачу та третій особі, шляхом відкладення розгляду судових засідань продовж дії воєнного стану, судом надавався більш ніж достатній час для організації можливості участі в судових засіданнях.

Крім того, суд вважає належним роз`яснити позивачу та третій особі положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України, згідно до якої, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі вище наведеного та керуючись ст.ст. 44, 131, 223, 257 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Київській області відділ у Вишгородському районі, Вишгородської міської ради Київської області та Відділу державної реєстрації Вишгородської міської ради Київської області, третя особа: Кооператив з експлуатації колективних гаражів стоянок для автотранспорту індивідуальних власників «Київський» та ОСОБА_2 про визнання законним виникнення права безстрокового користування земельною ділянкою, зобов`язання вчинити відповідні дії, визнання незаконним та скасування рішення, відновлення порушеного права на землю- залишити без розгляду.

Позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 до Головного управління Держгеокадастру у Київській області відділ у Вишгородському районі, Вишгородської міської ради Київської області, Відділу державної реєстрації Вишгородської міської ради Київської області, треті особи: Кооператив з експлуатації колективних гаражів стоянок для автотранспорту індивідуальних власників «Київський», ОСОБА_2 про визнання законним виникнення права безстрокового користування земельною ділянкою, зобов`язання вчинити відповідні дії, визнання незаконним та скасування рішення, відновлення порушеного права на землю-залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу/представнику позивача та третій особі, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України вони мають право, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Головуючий М.Б. Баличева