Справа № 754/5767/24
У Х В А Л А

Іменем України

23 квітня 2024 року Суддя Деснянського районного суду міста Києва Сенюта В.О., вивчивши письмові матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Слободянін М.В. звернувся до Деснянського районного суду міста Києва із позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Вивчивши письмові матеріали подання, суд приходить до наступного висновку.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Підставою для повернення позовної заяви згідно з п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України визначено випадок, коли позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23.06.2022 року справа № 990/55/22 виснувала про те, що відсутність власноручного підпису позивача у позовній заяві є підставою для повернення позовної заяви.

Положенням ч. 2 ст. 12 ЦПК України передбачено, що всі учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків передбачених законом.

За матеріалами позовної заяви встановлено, що позовна заява, яка подана представником позивача не містить власноручного підпису уповноваженої особи, а саме адвоката Слободяніна М., відтак суд приходить до висновку про наявність підстави, передбаченої п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України для повернення позовної заяви.

Таке повернення зумовлене недотриманням позивачем положень ЦПК України в частині вимог до оформлення позовної заяви та не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом (ч. 7 ст. 185 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 185, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - визнати неподаною та повернути.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення та підписання ухвали.

Повний текст ухвали суду складено 23.04.2024.

Суддя В.О. Сенюта