Справа №:755/4092/24
Провадження №: 2/755/3343/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"08" березня 2024 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвиненко Людмила Володимирівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшов цивільний позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвиненко Л.В., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Перевіривши матеріали позовної зави та долучених до неї документів, судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Як убачається із заявлених позовних вимог, позивач просить суд визначити додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Позов обґрунтовано тим, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить 1/5 частина квартири АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_2 та єдиною спадкоємницею, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає.

Позивач зазначає, що Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Литвиненко Л.В. їй було повідомлено, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей строк можливо продовжити лише у судовому порядку.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог; спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернулась до суду із проханням визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги пред`явлені до Київської міської ради.

Частиною першою статті 42 ЦПК України визначено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до частини третьої статті 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Як роз`яснено у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», суди відкривають провадження в такій справи у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, не прийняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особи відповідальних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15 липня 2020 року у справі № 759/3515/19 зазначено, що відповідачами у справах щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, є саме спадкоємці, які прийняли спадщину. В разі відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом чи усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

У постанові Верховного Суду від 30 квітня 2020 року у справі № 352/382/18 зазначено, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Аналогічні висновки викладені зокрема у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046св18), від 15 січня 2020 року по справі

№ 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19).

Отже, відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності спадкоємців або неприйняття ними спадщини чи відмови від неї - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, якою є Київська міська рада.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить визначити додатковий строк для подання заяви на прийняття спадщини, а саме: 1/5 частки квартири АДРЕСА_1 . Разом з тим, позовна заява не містить відомостей щодо: 1) наявності/відсутності спадкоємців за законом, визначених статтями1261-1266 ЦК України; 2) відомостей щодо зареєстрованих осіб у квартирі АДРЕСА_1 , на час відкриття спадщини після померлої ОСОБА_2 , оскільки в розумінні частини третьої статті 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Окрім того, з матеріалів справи вбачається, що вказана квартира належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 та членам її сім`ї: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в рівних долях.

Таким чином, імовірно рішення суду може вплинути на права та інтереси інших співвласників спірної квартири.

Відсутність таких відомостей позбавляє суд можливості визначити суб`єктний склад учасників спірних правовідносин, зокрема, визначити належного відповідача.

Згідно із частиною першою статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб із дотриманням вимог статті 95 ЦПК України.

Таким чином, позивачу слід зазначити належне коло учасників справи, визначитись із їх процесуальним статусом та відповідно до вимог статті 177 ЦПК України додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості учасників справи із дотриманням вимог статті 95 ЦПК України.

Статтею 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Частиною п`ятою статті 177 ЦПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При зверненні до суду в порушення вимог статті 95, 175 ЦПК України позивачем не додано доказів якими обґрунтовані позовні вимоги, а саме доказів, що підтверджують факт звернення позивача до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини і доказів винесення державним/приватним нотаріусом постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строків для прийняття спадщини. Долучена до матеріалів позовної заяви довідка від 03 жовтня 2023 року (вих. № 93-а/01-16) носить інформаційний характер, не містить відомостей про спадкову справу, визначеного нотаріусом кола спадкоємців, та не вважається обґрунтованою постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії у розумінні статті 49 Закону України «Про нотаріат».

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Литвиненко Людмила Володимирівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хромова