Справа № 161/7543/24
Провадження № 2/161/2650/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 квітня 2024 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Гринь Олександр Миколайович, вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Луцької міської ради про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

18 квітня 2024 року до Луцького міськрайонного суду Волинської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Луцької міської ради про визнання права власності на спадкове майно.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В позовній заяві позивачі не зазначили офіційну електронну адресу відповідача, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

Згідно з п. 3 ч. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 спільно звернулись до суду з цим позовом, заявляючи на вирішення суду вимоги майнового характеру про визнання права (за кожним позивачем зокрема) власності на частки житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами. Позивачі зазначили та документально підтвердили, що ринкова вартість спірного домоволодіння становить 2 535 550 гривень. Ураховуючи заявлені позовні вимоги ціна позову для позивача ОСОБА_1 (2/3 частки спірного майна) становить 1 690366,67 гривень, для позивача ОСОБА_2 (1/6 частки спірного майна) 422 591,67 гривень, для позивача ОСОБА_3 (1/6 частки спірного майна) 422 591,67 гривень

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Установлено, що до позовної заяви додано квитанції про сплату судового на загальну суму 15 143,00 гривень, зокрема платник ОСОБА_1 10 093,00 гривень, платник ОСОБА_2 2 525,00 гривень, платник ОСОБА_3 2 525,00 гривень (а. с. 1,2).

Відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону України «про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ст. 2 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору встановлюються в таких розмірах:

за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028 гривень.

Наведені норми процесуального закону дають підстави для висновку, що позивачі сплатили судовий збір не в повному розмірі

Отже, враховуючи законодавчо визначені ставки судового збору, розмір судового збору за позовними вимогами позивача ОСОБА_1 становить 15 140 гривень, тобто позивачу ОСОБА_1 слід доплатити 5 047 гривень; за позовними вимогами позивача ОСОБА_2 розмір судового збору становить 4 225,92 гривень, а тому позивачу ОСОБА_2 слід доплатити 1 700,92 гривень; за позовними вимогами позивача ОСОБА_3 розмір судового збору становить 4 225,92 гривень, а тому позивачу ОСОБА_3 слід доплатити 1 700,92 гривень.

З огляду на наведене приходжу до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, а саме: позовна заява не містить офіційну електронну адресу відповідача, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін, а також до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст.185 ЦПК України).

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, її слід залишити без руху, надавши позивачам строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Перерахування судового збору необхідно здійснювати за платіжними реквізитами Луцького міськрайонного суду Волинської області, зазначеними на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Приведену у відповідність до ст.ст.175,177 ЦПК України позовну заяву позивачам слід направити суду з примірником для відповідача.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Луцької міської ради про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення зазначених недоліків у мотивувальній частині ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивачі відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають, зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області О.М. Гринь