КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер апеляційного провадження: 22-ц/824/6209/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2024року м. Київ

Справа № 761/19397/20

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Немировської О.В., Рейнарт І.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 та апеляційну скаргу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка подана представником ОСОБА_4 , на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 грудня 2022 року, ухвалене у складі судді Мальцева Д.О.,

у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту необліковану електроенергію,

встановив:

У липні 2020 року позивач Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Електромережі» звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за спожиту необліковану електроенергію.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що відповідач є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі».

22.01.2020 року за адресою відповідача: АДРЕСА_1 , під час перевірки представниками ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» виявлено порушення підп. 6 п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів до електромережі ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано поза розрахунковим приладом обліку проводом внаслідок врізання лінії навантаження на лінію живлення, про що складено акт про порушення № 03813. Розрахунок вартості електричної енергії проведено згідно з п. 8.4.13 та за формулою № 8 глави 8.4. розділу 8 ПРРЕЕ та становить 16 863,72 грн.

28.01.2020 року під час перевірки представниками ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» виявлено порушення підп. 6 п. 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів до електромережі ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано поза розрахунковим приладом обліку проводом шляхом відгалуження від лінії живлення на лінію навантаження будинку, про що складено акт про порушення № 03827. Розрахунок вартості електричної енергії проведено згідно з п. 8.4.13 за формулою № 8 глави 8.4. розділу 8 ПРРЕЕ та становить 1127,71 грн.

Станом на 01.06.2020 року вартість необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ у сумі 17 991,43 грн. не сплачено.

Із урахуванням наведених обставин, позивач просив суд стягнути на його користь із ОСОБА_5 17 991,43 грн. вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ та судовий збір у розмірі 2102 грн.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02 жовтня 2020 року було відкрито провадження у даній справі.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 05.11.2020 року серії НОМЕР_1 .

У червні 2022 року представник позивача ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» подав до суду позовну заяву у новій редакції, у якій просив стягнути пропорційно частини власності на користь позивача з ОСОБА_2 - 4497,86 грн., ОСОБА_3 - 4497,86 грн., ОСОБА_1 - 8995,71 грн. вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, а також судовий збір пропорційно частини власності.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20.09.2022 року замінено ОСОБА_5 на належних відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 .

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 01 грудня 2022 року позов ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» задоволено.

Стягнуто пропорційно частини власності на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» з ОСОБА_2 - 4497,86 грн., ОСОБА_3 - 4497,86 грн., ОСОБА_1 - 8995,71 грн. - вартість не облікованої електричної енергії. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Не погоджуючись з рішенням, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах яких діє представник ОСОБА_4 , звернулися до суду з апеляційною скаргою, в якій просять скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволені позову, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, не повне з`ясування обставин, що мають значення для справи.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначають, що справу розглянуто судом за відсутності відповідачів, не повідомлених належним чином про дату, час і місце засідання суду, що є обов`язковою підставою для скасування судового рішення.

Заявник посилається на ухвалу Верховного Суду від 19.01.2022 року у справі № 523/2357/20, у якій зазначено: «Системне тлумачення ст. 16 та ч.2 ст. 1282 ЦК України дозволяє зробити висновок, що: по-перше, норма частини другої статті 1282 ЦК України є спеціальною у площині захисту прав кредиторів спадкодавця у межах спадкових правовідносин, в якій передбачено належний спосіб захисту прав кредиторів спадкодавця; по-друге, до відносин між кредитором і спадкоємцями боржника не повинні застосовуватися норми закону, які врегульовують загальні наслідки невиконання стороною договірних зобов`язань, зокрема примусове виконання обов`язку в натурі (пред`явлення в судовому порядку вимоги про стягнення коштів). Аналіз ч. 2 ст. 1282 ЦК України свідчить, що задоволення вимоги кредитора до спадкоємців боржника шляхом одноразового платежу, тобто шляхом сплати грошових коштів, можливе лише в позасудовому порядку. Судовий спосіб захисту порушеного права кредитора, у разі відмови спадкоємців від одноразового платежу, полягає у пред`явленні до спадкоємців позову про звернення стягнення на спадкове майно».

Позивач не пред`явив вимоги до спадкоємців ОСОБА_5 , які прийняли спадщину, у строки, встановлені ст. 1281 ЦК України, а тому втратив право вимоги до відповідачів.

Крім того, позивач обрав не правильний спосіб захисту своїх прав, оскільки всупереч ч. 2 ст. 1282 ЦК України просить стягнути із відповідачів грошові кошти .

Не погоджуючись з рішенням, відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог до ОСОБА_1 та ухвалити в цій частині нове судове рішення, яким відмовити у задоволені позову, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, не повне з`ясування обставин, що мають значення для справи.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що справу розглянуто судом за відсутності відповідача, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду, що є обов`язковою підставою для скасування судового рішення.

Суд першої інстанції не дослідив ту обставину, що у відомостях з державного реєстру речових прав на нерухоме майно житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , який належить ОСОБА_1 у спільній частковій власності (1/2 частка), останній набув право власності на нерухоме майно за договором дарування від 15 липня 2021 року, зареєстрованого за № 1190.

Таким чином, ОСОБА_1 не є правонаступником ОСОБА_5 і набув право власності на нерухоме майно за договором дарування, а не на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом.

Житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , поділений на дві частини та має дві квартири № 1 та № 2 . ОСОБА_1 встановлений двозонний лічильник електричної енергії та присвоєно особовий рахунок № НОМЕР_2 , тоді як в актах про порушення від 02.01.2020 року № 03813 та від 28.01.2020 року № 03827, а також в протоколі засідання комісії по розгляду акту про порушення від 03.03.2020 року № 2096 зазначено особовий рахунок № НОМЕР_3 . ОСОБА_1 , якому належить квартира № 2 , заборгованості за спожиту електричну енергію не має.

Представник ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» - Полєтаєв А.А. подав відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 ,у якому просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відзив на апеляційну скаргу мотивовано тим, що неявка відповідача за отриманням судової повістки у поштовому відділені є відмовою від її отримання, а тому повідомлення відповідача про час розгляду справи є належним. Будинок за адресою: АДРЕСА_2 , не розділено в натурі між власниками, не внесені зміни до технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, а тому ОСОБА_1 , зазначаючи про поділ будинку на дві квартири, водить суд в оману. Надані ОСОБА_1 квитанції та копія особової картки не стосуються предмету спору у справі, оскільки в них зазначені дані іншої компанії - ТОВ «Київські Енергетичні Послуги».

Також представник ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» - Полєтаєв А.А. подав відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах яких діє представник ОСОБА_4 , у якому просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Відзив на апеляційну скаргу мотивовано тим, що неявка відповідачів за отриманням судової повістки у поштовому відділені є відмовою від її отримання, а тому повідомлення відповідачів про час розгляду справи є належним.

23.06.2022 року на адресу суду від позивача надійшла заява про залучення до участі у справі правонаступників. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Зауваження представника ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - адвоката Єгорова О.Ф., що стосуються ОСОБА_1 , вважає недоцільними, оскільки ОСОБА_4 не представляє інтереси ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Справу розглянуто апеляційним судом відповідно до ст. 369 ЦПК України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційних скарг, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка подана представником ОСОБА_4 , підлягає частковому задоволенню, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що право спільної часткової власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , належить ОСОБА_2 - 1/4 частки, ОСОБА_3 - 1/4 частки, ОСОБА_1 - 1/2 частки, та що відповідачі є правонаступниками ОСОБА_5 , до якої було пред`явлено даний позов.

22.01.2020 року та 28.01.2020 року під час перевірки представниками позивача виявлено порушення підп. 6 п. 8.4.2. ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» з порушення схеми обліку. Вартість не облікованої електричної енергії проведена згідно з пунктом 8.4.13 та за формулою № 8 глави 8.4. розділу 8 ПРРЕЕ та становить 17 991,43 грн. Станом на 01.06.2020 року вартість не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ не сплачено. Отже, позовні вимоги суд визнав обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за не обліковану електроенергію в загальному розмірі - 17 991 грн. 43 коп.

В апеляційних скаргах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах яких діє представник ОСОБА_4 , серед іншого, посилаються на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, а саме: справу розглянуто судом за відсутності відповідачів, не повідомлених належним чином про дату, час і місце засідання суду, що є обов`язковою підставою для скасування судового рішення.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідно до копій судових повісток про виклик до суду від 28.10.2022 року, розгляд справи було призначено на 01.12.2022 року, про що повідомлені учасники справи ( ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_5 ; ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_5 ; ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_5 ).

Проте жодних даних про відправлення, отримання, вручення судових повісток на 01 грудня 2022 року відповідачам матеріали справи не містять.

Відповідно до довідки від 01.12.2022 року, складеної секретарем судового засідання, справу розглянуто за відсутності учасників справи.

Відповідно до ч. 3, 4, 6 ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

Тобто, підтвердженням належного повідомлення учасника справи особи, у разі відсутності офіційної електронної адреси, є її розписка про отримання судової повістки.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні дані про вручення судових повісток відповідачам або їх представникам з повідомленням про розгляд цивільної справи, призначений на 01.12.2022 року. Отже, будь-яких даних про належне повідомлення відповідачів про розгляд справи у судовому засіданні 01.12.2022 року матеріали справи не містять.

Таким чином, суд першої інстанції розглянув справу за відсутності відомостей про належне повідомлення відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про дату, час і місце судового засідання, за результатами проведення якого, як зазначено у матеріалах справи, було ухвалено судове рішення.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 18.04.2022 року у справі № 522/18010/18 «обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства. Розгляд справи в суді першої інстанції за відсутності учасника справи, якого не було повідомлено про місце, дату і час судового засідання, є обов`язковою та безумовною підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення судом апеляційної інстанції, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою (пункт 3 частини третьої статті 376 ЦПК України).

З огляду на наведене, та зважаючи, що судом першої інстанції розглянуто справу за відсутності відповідачів, не повідомлених належним чином про розгляд справи в судовому засіданні 01.12.2022 року, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про наявність обов`язкових підстав для скасування рішення суду першої інстанції з ухваленням постанови про часткове задоволення позову, враховуючи наступне.

Відповідно ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

В поданій апеляційній скарзі відповідач ОСОБА_1 просить долучити до матеріалів справи такі докази: договір дарування частки житлового будинку, виданий 15.07.2021 року; витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, виданий 15.07.2021 року; рахунки за електроенергію за період липень-вересень 2022 року; клієнтські рахунки за електроенергію з жовтня по грудень 2022 року; роздруківку абонентської книжки по особовому рахунку № НОМЕР_2 .

Клопотання обґрунтовано тим, що в суді першої інстанції справу розглянуто за відсутності ОСОБА_1 , не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, а тому причини не подання доказів до суду першої інстанції є поважними.

Згідно з ч. ч. 1-3 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до висновків Верховного Суду у постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 145/474/17, апеляційний суд може встановлювати нові обставини, якщо їх наявність підтверджується новими доказами, що мають значення для справи (з урахуванням положень про належність і допустимість доказів), які особа не мала можливості подати до суду першої інстанції з поважних причин, доведених нею, або які неправомірно не були цим судом прийняті та досліджені, або доказами, які судом першої інстанції досліджувались із порушенням установленого порядку.

У разі надання для дослідження нових доказів, які з поважних причин не були подані до суду першої інстанції, інші особи, які беруть участь у справі, мають право висловити свою думку щодо цих доказів як у запереченні на апеляційну скаргу, так і в засіданні суду апеляційної інстанції.

Дослідження нових доказів провадиться, зокрема, у таких випадках: якщо докази існували на час розгляду справи судом першої інстанції, але особа, яка їх подає до апеляційного суду, з поважних причин не знала й не могла знати про їх існування; докази існували на час розгляду справи в суді першої інстанції і учасник процесу знав про них, однак з об`єктивних причин не міг подати їх до суду; додаткові докази, які витребовувалися раніше, з`явилися після ухвалення рішення судом першої інстанції; суд першої інстанції неправомірно виключив із судового розгляду подані учасником процесу докази, що могли мати значення для вирішення справи; суд першої інстанції необґрунтовано відмовив учаснику процесу в дослідженні доказів, що могли мати значення для вирішення справи (необґрунтовано відмовив у призначенні експертизи, витребуванні доказів, якщо їх подання до суду для нього становило певні труднощі тощо); наявні інші поважні причини для їх неподання до суду першої інстанції у випадку відсутності умислу чи недбалості особи, яка їх подає, або вони не досліджені судом унаслідок інших процесуальних порушень.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 не був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи в суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що наведені відповідачем причини неподання доказів до суду першої інстанції є поважними, а тому клопотання необхідно задовольнити.

Як вбачається з матеріалів справи, 22 січня 2020 року під час перевірки представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» за адресою: АДРЕСА_1, виявлено порушення підп. 6 п. 8.4.2. ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано поза розрахунковим приладом обліку проводом внаслідок врізання лінії навантаження на лінію живлення, про що складено акт про порушення № 03813 (а. с. 31).

28 січня 2020 року під час перевірки представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено порушення підп.6 п. 8.4.2. ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано поза розрахунковим приладом обліку проводом шляхом відгалуження від лінії живлення на лінію навантаження будинку, про що складено акт про порушення № 03827 (а. с. 49).

03 березня 2020 року відбулося засідання комісії ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» по розгляду акту про порушення від 28.01.2020 року № 03813, на якому встановлено, що споживач на об`єкті: АДРЕСА_1 , порушив підп. 6 п. 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електропроводки до електромережі ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано поза розрахунковим приладом обліку проводом шляхом відгалуження від лінії живлення на лінію навантаження будинку (а. с. 26, 27).

Згідно з розрахунком обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ за актом від 22.01.2020 року № 03813, вартість електроенергії спожитої без обліку нарахування за актом за період з 23.10.2019 року по 22.01.2020 року складає 16 863,72 грн. (а. с. 47).

03 березня 2020 року відбулося засідання комісії ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» по розгляду акту про порушення від 28.01.2020 року № 03827, на якому встановлено, що споживач на об`єкті: АДРЕСА_1 , порушив підп. 6 п. 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електропроводки до електромережі ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано поза розрахунковим приладом обліку проводом шляхом відгалуження від лінії живлення на лінію навантаження будинку (а. с. 26, 27).

Згідно з розрахунком обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ за актом від 22.01.2020 року № 03827, вартість електроенергії спожитої без обліку нарахування за актом за період з 23.01.2020 року по 28.01.2020 р. складає 1127,71 грн. (а. с. 28).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 05.11.2020 року серія НОМЕР_4 (а. с. 94).

З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна встановлено, що 15 червня 2021 року за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 15 червня 2021 року № 6-416 зареєстровано право спільної часткової власності на 1/4 частки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Також 15 червня 2021 року за ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 15 червня 2021 року № 6-418 зареєстровано право спільної часткової власності на 1/4 частки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 106, 107).

Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є спадкоємцями померлої ОСОБА_5 .

Спадкування, перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України), є підставою для універсального правонаступництва у цивільних правовідносинах. У такому разі відбувається зміна суб`єктного складу у правовідношенні, тобто цивільні правовідносини існують безперервно, не припиняючись, відбувається лише заміна одного із їх учасників.

Основною метою універсального правонаступництва є збереження стабільності цивільного обороту за допомогою забезпечення заміни третіми особами особи, яка вибула зі складу учасників цивільного обороту.

За правилом ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Законодавством визначено, що у подібних випадках відбувається припинення одних правовідносин і виникнення інших, при цьому правовідносини за змістом і природою продовжують існувати за основними своїми характеристиками.

Таким чином, у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовились від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця.

Згідно із ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен зі спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора вони зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі.

У разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво у порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника у зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Таким чином, правовідносини, що виникли між ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» та померлою ОСОБА_5 та які стосуються стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію, трансформуються у зобов`язальні правовідносини, що виникли між кредитором та спадкоємцями боржника і вирішуються у порядку положень статті 1282 ЦК України.

Частинами 2, 3, 4 ст. 1281 ЦК України встановлено, що кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.

Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 листопада 2020 року у справі № 916/617/17зазначено, що стаття 1281 ЦК України не встановлює певного порядку пред`явлення вимог кредиторів. Пред`являння вимог може відбуватися як безпосередньо спадкоємцю, так і через нотаріуса. Звернення кредитора безпосередньо до суду, зокрема, із заявами про процесуальне правонаступництво та (або) про заміну сторони виконавчого провадження необхідно розглядати як пред`явлення кредитором вимог до спадкоємця боржника в порядку статті 1281 ЦК України.

З матеріалів справи вбачається, що 23 червня 2022 року ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» звернулося до суду із заявою про залучення до участі у справі правонаступників, у якій просило залучити до участі у справі правонаступників ОСОБА_5 - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та ОСОБА_1 (а. с. 104).

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20.09.2022 року замінено ОСОБА_5 на відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 .

Таким чином, у межах цивільної справи № 761/19397/20 відбулася заміна боржника ОСОБА_5 в порядку процесуального правонаступництва, що свідчить про те, що ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» пред`явило вимогу в порядку ст. 1281 ЦК України до спадкоємців померлої ОСОБА_5 .

Досліджуючи питання дотримання позивачем строків пред`явлення вимог до спадкоємців, встановлених положеннями ст. 1281 ЦК України, колегія суддів виходить із такого.

13 жовтня 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» звернулося до суду із заявою, якій просило суд зробити запит до Першої Київської державної нотаріальної контори для отримання інформації щодо відкриття спадкової справи. До вказаної заяви додано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 23.09.2021 року, у якому відсутні відомості щодо власника майна за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 78, 80).

18.10.2021 року судом зроблено запит до Першої Київської державної нотаріальної контори з метою витребування належним чином завіреної копії спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (а. с. 84).

18.01.2022 року судом повторно зроблено запит до Першої Київської державної нотаріальної контори з метою витребування належним чином завіреної копії спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Вказаний запит вручено адресату 20.01.2022 року, що підтверджується зворотнім рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення. (а. с. 90, 93).

Однак, у матеріалах справи відсутня копія спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

04 лютого 2022 року ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» отримано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна - житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , у якому зазначено про те, що ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на підставі свідоцтв про право на спадщину належать частки у житловому будинку.

Таким чином, позивач довідався про одержання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 свідоцтв про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 лише 04 лютого 2022 року, а тому звернувшись до суду із заявою про залучення до участі у справі правонаступників 23 червня 2022 року, позивач не пропустив шестимісячний строк, встановлений ч. 3 ст. 1281 ЦК України.

З огляду на наведене, необґрунтованими є доводи апеляційної скарги ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про те, що позивач не пред`явив вимог до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені ст. 1281 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (п.4 ч.2 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Згідно з п.п. 2.3.1., 2.3.2. ПРРЕЕ на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами та Кодексом комерційного обліку.

Для вимірювання з метою комерційних розрахунків за електричну енергію мають використовуватися розрахункові засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки.

Пунктом 2.3.3. ПРРЕЕ передбачено, що електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.

Підключення електроустановки споживача, яка не забезпечена розрахунковими засобами (засобом) вимірювальної техніки, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, забороняється, за винятком випадків, передбачених цими Правилами.

Розрахункові засоби вимірювальної техніки електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку, цих Правил та проектних рішень.

Пункт 2.3.4. ПРРЕЕ передбачає, що відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Пунктом 3.4 ПРРЕЕ встановлено, що відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Підпунктом 6 пункту 8.2.4. ПРРЕЕ передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку.

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Як вбачається з матеріалів справи, 22.01.2020 року та 28.01.2020 року уповноваженими представниками позивача при проведенні перевірки дотримання споживачем ПРРЕЕ за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено факти порушення ПРРЕЕ, а саме: «самовільне підключення електропроводки, струмоприймачів до електромережі ПАТ «ДТЕК Київські Електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано поза розрахунковим приладом обліку проводом внаслідок врізання лінії навантаження на лінію живлення», про що складено акти про порушення від 22.01.2020 року № 03813 та від 28.01.2020 року № 03827.

Факти порушення зафіксовано в графічних схемах, відображених в актах про порушення, а обставини, викладені у актах про порушення, підтверджуються матеріалами фотофіксації під час виявлення порушення, доданими до позовної заяви.

Складання акту про порушення відбувалось в присутності представника споживача, який від підпису в актах відмовився.

Отже, відповідно до актів про порушення від 22.01.2020 року № 03813 та від 28.01.2020 року № 03827 у приміщенні відповідачів виявлена самовільно підключена електропроводка до електричної мережі з порушенням схеми обліку.

03 березня 2020 року позивачем у присутності ОСОБА_5 були проведені засідання комісії по розгляду актів про порушення від 22 січня 2020 року № 03813 та від 28 січня 2020 року № 03827 та складено протоколи засідання комісії по розгляду актів про порушення правил роздрібного ринку електричної енергії. Вказані протоколи споживач підписала без зауважень.

Відповідно до п. 8.4.1. ПРРЕЕ, оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.

У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються.

Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушенням в електроенергетиці є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, у тому числі порушення правил користування електричної енергії.

Пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ визначено, що кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Як вбачається з протоколу від 03.03.2020 року № 2095, рішення комісії є наступним: нарахування провести згідно з п. 8.4.13 та за формулою № 8 визначеного главою 8.4. розділу VIII ПРРЕЕ; потужність 11,880 кВт, тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 8 год, період нарахування з 23.10.2019 року по 22.01.2020 року.

Як вбачається з протоколу від 03.03.2020 року № 2096, рішення комісії є наступним: нарахування провести згідно з п. 8.4.13 та за формулою № 8 визначеного главою 8.4. розділу VIII ПРРЕЕ; потужність 11,880 кВт, тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 8 год, період нарахування з 23.01.2020 року по 28.01.2020 року.

Отже, у зазначених протоколах та доданих до них розрахунках обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, зазначено як обсяг необлікованої електричної енергії 8 743,68 кВт.год. та 570,24 кВт.год., так і порядок розрахунку її вартості, що підлягає відшкодуванню.

ОСОБА_5 з рішеннями комісії погодилася, протоколи підписала і отримала 03.03.2020 року на руки копії протоколів разом з розрахунками величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електроенергії.

Відповідно до п. 8.2.4. ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Як вбачається з розрахунків величини вартості не облікованої електричної енергії, вони виконані відповідно до вихідних даних, що зазначені у протоколах від 03.03.2020 року та за формулою, що визначена п. 8.4.13 ПРРЕЕ.

Зокрема, у розрахунку визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ за актом від 22.01.2020 року № 03813 вказано: акт № 03813 від 22.01.2020, о/р НОМЕР_3 , ОСОБА_5 , обсяг необлікованої електричної енергії за період з 23.10.2019 року по 22.01.2020 року - 8 743,68 кВт.год., вартість 16 863 грн. 72 коп. (а. с. 47).

У розрахунку визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ за актом від 22.01.2020 року № 03827 вказано: акт № 03827 від 28.01.2020, о/р НОМЕР_3 , ОСОБА_5 , обсяг необлікованої електричної енергії за період з 23.01.2020 року по 28.01.2020 року - 570,24 кВт.год., вартість 1 127 грн. 71 коп. (а. с. 51).

З викладеного вбачається, що розмір вартості не облікованої електричної енергії доведено належними та допустимими доказами, а відтак колегія суддів вважає, що вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожиту необліковану електроенергію є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Задовольняючи позовні вимоги до ОСОБА_1 , суд першої інстанції вважав, що ОСОБА_1 є правонаступником ОСОБА_5 , у якої існувала заборгованість за необліковану електричну енергію внаслідок порушення ПРРЕЕ у сумі 17 991,43 грн., а тому з ОСОБА_1 на користь позивача підлягає стягненню вартість необлікованої електричної енергії пропорційно частці у житловому будинку в сумі 8955,71 грн.

З такими висновками колегія суддів не погоджується, оскільки вони зроблені за неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильним застосування норм матеріального права, враховуючи наступне.

Частиною 1 ст. 356 ЦК України встановлено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Відповідно до ст. 358 ЦК України , право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_5 належала 1/2 частина будинку по АДРЕСА_2 , яка після її смерті була успадкована відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яким було видано свідоцтва від 15 червня 2021 року про право на спадщину за законом на 1/4 частку у праві власності на будинок кожному.

Інша 1/2 частина будинку належала ОСОБА_6 , 1947 року народження, на підставі свідоцтв про право на спадщину за законом від 25 серпня 2004 року, виданих Першою Київською державною нотаріальною конторою за реєстровими № 21-4786 та № 21-4789.

15 липня 2021 року між ОСОБА_6 (дарувальник) та ОСОБА_1 (обдарований) укладено договір дарування частки житлового будинку, за умовами якого дарувальник передав у власність свого сина, а обдарований прийняв безоплатно у власність належну дарувальнику 1/2 частку житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

15.07.2021 року на підставі зазначеного договору приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Звєрьковою Н.В. зареєстровано право власності за ОСОБА_1 на 1/2 частку житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

Отже, ОСОБА_1 не є правонаступником ОСОБА_5 та набув право власності на частку житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі договору дарування від співвласника іншої 1/2 частини житлового будинку.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , поділений на дві квартири: № 1 та № 2 , у яких працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» встановлені 2 лічильника.

Згідно з відомостями з рахунків за електроенергію від 06.06.2022 року, від 01.07.2022 року, від 02.08.2022 року, від 01.09.2022 року ОСОБА_1 є споживачем послуг з електропостачання за адресою: АДРЕСА_7 , та йому присвоєно особовий рахунок № НОМЕР_2 .

Водночас, в актах про порушення від 22.01.2020 року № 03813 та 28.01.2020 року № 03837, протоколах засідання комісії з розгляду актів від 03.03.2020 року № 2095 та № 2096 зазначено, що правопорушення встановлено на об`єкті: приватний будинок на АДРЕСА_1 , особовий рахунок № НОМЕР_3 .

Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 є власником іншої 1/2 частини будинку, якій присвоєно окрему поштову адресу, він уклав окремий договір на користування електричною енергією з відкриттям окремого особового рахунку та встановленням окремого приладу обліку електричної енергії.

Відповідно акти про порушення від 22.01.2020 року та від 28.01.2020 року стосувались лише особового рахунку, відкритого на ім`я ОСОБА_5 , та порушення п.п. 6 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, вчиненого споживачем ОСОБА_5 , і жодного відношення до особового рахунку ОСОБА_1 , а на час складання актів - ОСОБА_6 , не мають.

За таких обставин, відсутні правові підстави для стягнення із ОСОБА_1 на користь позивача вартості необлікованої електричної енергії пропорційно частці у житлового будинку в сумі 8955,71 грн. ( як заявлено у позовній заяві) , а тому вимоги позивача у цій частині не підлягають задоволенню.

Враховуючи, що судом першої інстанції оскаржуване судове рішення було ухвалено за відсутності відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , які не були повідомлені належним чином про день та час розгляду справи, колегія суддів дійшла висновку про часткову обґрунтованість доводів апеляційної скарги ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нового судового рішення про задоволення позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожиту необліковану електроенергію, у сумах, що заявлені позивачем у позовній заяві.

Доводи апеляційної скарги відповідача ОСОБА_1 є обґрунтованими, у зв`язку з чим рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту необліковану електроенергію.

Згідно з ч. 13 ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи вимоги зазначених норм, з ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» на користь ОСОБА_1 підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги - 1576,50 грн.

Керуючись ст. ст. 268, 367, 368, 374 - 376, 381 - 383 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 грудня 2022 року - задовольнити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка подана представником ОСОБА_4 , на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 грудня 2022 року -задовольнити частково.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 грудня 2022 року - скасувати та ухвалити нове судове рішення:

Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожиту необліковану електроенергію - задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» суму вартості необлікованої електричної енергії в розмірі 4497 ( чотири тисячі чотириста дев`яносто сім) грн. 86 коп. та витрати по сплаті судового збору в сумі 525 грн. 50 коп.

Стягнути із ОСОБА_3 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» суму вартості необлікованої електричної енергії в розмірі 4497 ( чотири тисячі чотириста дев`яносто сім) грн. 86 коп. та витрати по сплаті судового збору в сумі 525 грн. 50 коп.

Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту необліковану електроенергію - залишити без задоволення.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в сумі 1576,50 грн.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду з підстав, визначених ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня прийняття постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Немировська О.В.

Рейнарт І.М.