07.03.2024
Справа № 642/1234/24
Провадження №2/642/662/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 березня 2024 року м. Харків

Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Вікторов В.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про зняття арешту з нерухомого майна, -

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернулась до Ленінського районного суду м. Харкова, в якій просить зняти арешт з усього нерухомого майна, належного на праві власності ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що був накладений згідно постанови Ленінського ВДВС Харківської області від 04.07.2012 р. з реєстраційним номером обтяження 12723957 при здійсненні виконавчого провадження № 33251477.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, вважаю, що вищевказаний позов слід залишити без руху за таких підстав.

Відповідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Виключну підсудність встановлено, зокрема, для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально. У разі конкуренції правил підсудності мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Як свідчить правозастосовна практика Великої Палати Верховного Суду, викладена у постанові від 20.09.2018 у справі № 902/919/17, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, тобто спір може стосуватися як правового статусу нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном.

Як наголосив Верховний Суд у постанові від 10.04.2019 у справі № 638/1988/17, правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна та стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема, щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постановах у справі № 460/4286/16-ц від 23.01.2018 та у справі № 640/16548/16-ц від 16.05.2018, до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 Цивільного кодексу України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 Цивільного кодексу України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 Цивільного кодексу України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до письмових матеріалів справи до нерухомого майна відноситься:

- частина земельної ділянки, кадастровий номер :06:000:0009, площею 6,5984га, яка розташована за адресою: с/рада Різуненківська, Коломацький район, Харківська область;

- частина будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ;

- частина квартири за адресою: АДРЕСА_2 .

Разом із цим, позовна заява не містить відомостей щодо вартості нерухомого майна, з приводу якого виник спір. Не додано до позовної заяви і жодних доказів на підтвердження такої обставини.

Тому позивачу для розгляду вищевказаного позову необхідно усунути недоліки шляхом подання відомостей щодо вартості нерухомого майна.

Враховуючи вказану обставину, а також приймаючи до уваги відсутність в матеріалах позовної заяви будь яких відомостей щодо вартості об`єктів нерухомого майна, суд вважає, що з метою визначення територіальної підсудності даної справи позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення вищевказаних недоліків.

При цьому суд звертає увагу позивача на те, що згідно з ч.1 ст. 378 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін вищевказана позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачеві. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про зняття арешту з нерухомого майна - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу що не перешкоджає повторному зверненню до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Вікторов