У Х В А Л А

Справа № 634/229/24

Провадження № 2/634/115/24

"08" березня 2024 р. смт Сахновщина Харківської області

Суддя Сахновщинського районного суду Харківської області Зимовський О.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Фермерського (селянського) господарства «Деметра» про розірвання договору оренди землі та стягнення орендної плати,

встановив:

06.03.2024 року до Сахновщинського районного суду Харківської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Ф(С)Г «Деметра» про розірвання договору оренди землі та стягнення орендної плати.

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов до висновку, про невідповідність позовної заяви вимогам ст. 177 ЦПК України, в зв`язку з чим підлягає залишенню без руху.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вказану позовну заяву подано до суду позивачем в електронній формі через електронний кабінет.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлено вимогу майнового характеру, а саме стягнути з відповідача заборгованість зі сплати орендної плати, інфляційні втратити 3 % річних на загальну суму 7703,9 грн.

Також заявлено одну вимогу немайнового характеру, а саме щодо розірвання договору оренди землі укладений між ним та відповідачем.

Відповідно до ч. 3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до п.п.2 п.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в якому відповідна заява або скарга подається до суду (станом на 01 січня 2024 року 1211,20 грн.).

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, при поданні вказаної позовної заяви судовий збір, з урахуванням вимог ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за вимогу немайнового характеру повинен бути сплачений в розмірі 968,96 грн., та за вимогу майнового характеру в розмірі 968,96 грн., а разом 1937,92 грн.

Позиваче в позовній заяві зазначає, що він звільнений від сплати судового збору за подання вказаної позовної заяви на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки є особою, що має статус учасника бойових дій, а дана справа пов`язана з порушенням його особистих прав щодо належної йому земельної ділянки.

Згідно п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

При цьому, правовий статус ветеранів війни, створення належних умов для їхнього життєзабезпечення та членів їхніх сімей встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Статтею 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їхнім соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг, наданих учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначений у ст. 12 цього Закону.

Однак спори щодо розірвання договору оренди землі та стягнення орендної плати не стосуються порядку, обсягу соціальних гарантій чи соціального і правового захисту ветеранів війни. Отже, вирішуючи питання про сплату судового збору особою, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти, чи стосується така справа захисту прав такої особи з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 року у справі № 9901/311/19 та в постанові Верховного Суду від 19.10.2020 року у справі № 240/934/20.

Беручи до уваги, що вимоги позивача не пов`язані з порушенням його прав на соціальний захист саме як учасника бойових дій, судовий збір має бути сплачено на загальних підставах, у вищезазначеному розмірі та відповідно до ст.177 ЦПК України, до позовної заяви має бути додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, вказані обставини позбавляють можливості відкрити провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 177, 185, 258-261 ЦПК України, суддя,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Фермерського (селянського) господарства «Деметра» про розірвання договору оренди землі та стягнення орендної плати - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позову протягом 10 днів з дня отримання позивачем ухвали про залишення позову без руху, в разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважитися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги, безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: