Провадження №: 2-п/755/19/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" березня 2024 р. м.Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Коваленко І.В.,

при секретарі судових засідань - Назарової І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08.06.2022 у справі № 755/17042/21 за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради «Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги,-

в с т а н о в и в :

08 червня 2022 року Дніпровським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення про задоволення позову Комунального підприємства виконавчого органу Київради «Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги.

Присуджено до стягнення з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» заборгованість за надані послуги у розмірі 25 491,76 грн., та судові витрати у розмірі 2 303,00 грн.

06 лютого 2024 року відповідачка ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08.06.2022 року, просила суд поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08.06.2022 року у справі № 755/17042/21 та скасувати заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08.06.2022 року у справі № 755/17042/21 і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження, обґрунтовуючи підстави для скасування заочного рішення відповідач посилається на те, що судом розглянуто справу у порядку спрощеного провадження без виклику сторін, однак відповідачка не отримала ухвалу про відкриття провадження у справі разом з матеріалами позовної заяви, тому не мала змоги подати відзив на позовну заяву. Також, відповідач просив врахувати, що про заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08.06.2022 року, заявник дізнався 25.01.2024 року у зв`язку з накладенням на її рахунки арешту в рамках виконавчого провадження № 73616931. З 09.11.2019 року заявниця не є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу. На день продажу квартири жодної заборгованості не було.

19 лютого 2024 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва позовну заяву залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків.

27 лютого 2024 року на виконання вимог ухвали суду від 19.02.2024 року ОСОБА_1 направила до суду заяву про усунення недоліків разом з доказами сплати судового збору у розмірі 605,60 грн.

Представник позивача до судового засідання не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Відповідачка ОСОБА_1 до судового засідання не з`явилася, направила до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали заяви про перегляд заочного рішення та матеріали справи, приходить до висновку про те, що заява підлягає до часткового задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ч. 3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що з урахуванням наведених відповідачем підстав для скасування заочного рішення та долучених письмових доказів, на дослідженні яких наполягає відповідач, які мають істотне значення для правильного вирішення спору, та враховуючи той факт, що обставини справи з`ясовуються судом на засадах змагальності, є підстави для скасування заочного рішення суду та призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

З`ясовуючи питання дотримання строків звернення відповідача із заявою про перегляд заочного рішення, суд враховує, що заява про скасування заочного рішення подана в межах строків, визначених ч.2 ст.284 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки оскаржуване судове рішення відповідач не отримав, про що свідчить відсутність в матеріалах справи зворотного поштового повідомлення про отримання відповідачем копії судового рішення.

При цьому, вимоги заяви в частині призначення розгляду справи за правилами загального позовного провадження задоволенню не підлягають, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями ст. 274 ЦПК України передбачено, що 1. У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. 2. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. 3. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. 4. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Вирішуючи питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, судом у відповідності до ч. 3 ст. 274 ЦПК України враховується категорія та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, інші обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Оскільки ні категорія та складність справи, ні обраний відповідачем спосіб захисту, ні кількість учасників справи, ні обсяг та характер доказів у справі не вказували на необхідність розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Клопотання сторони відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження ні чим не обґрунтоване і з урахуванням вищенаведеного задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 284, 287, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08.06.2022 року, - задовольнити частково.

Заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 08 червня 2022 року, ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради «Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги, - скасувати.

В іншій частині заяви - відмовити.

Розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.

Призначити справу до розгляду на «27» березня 2024 року на 14:00 год., яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Пластова, 3, каб. № 8).

Роз`яснити, що відповідач має право у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву у порядку та з дотриманням вимог статей 178, 191 ЦПК України. Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя