ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8204/24
провадження № 2/753/5893/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" травня 2024 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Академ-Клуб" про припинення права спільної часткової власності на будинок,

ВСТАНОВИВ:

23 квітня 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ТОВ "Академ-Клуб" про припинення права спільної часткової власності на будинок.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи № 753/8204/24 між суддями від 24 квітня 2024 року, матеріали позовної заяви передано в провадження судді Шаповалової К.В. Фактично справа була передана судді 26 квітня 2024 року.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в статті 177 ЦПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зазначає, що ним заявлена одна немайнова вимога та сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн, однак вбачається, що позовна заява містить дві позовні вимоги, а саме: одну вимогу немайнового характеру (припинення права спільної часткової власності), за яку судовий збір сплачено, та вимогу майнового характеру (виділення майна в натурі).

Відповідно до частини третьої статті 364 ЦК України у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Таким чином, позовна вимога ОСОБА_1 про виділ у натурі частки з нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є вимогою майнового характеру.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 30 березня 2023 року у справі № 591/3750/20.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір", за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 3028 грн.

Згідно з пунктом 9 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Всупереч приписам пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК УКраїни, подана позовна заява не містить ціни позову, а додані до позову документи не дозволяють суду визначити ціну позову станом на день його подання, оскільки неможливо встановити дійсну вартість частки спірного нерухомого майна, яку позивач просить виділити в натурі зі спільної часткової власності.

Тож позивач повинен самостійно встановити ціну позову та, відповідно, сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру, з урахуванням вимог ЗУ "Про судовий збір" та подати суду оригінал відповідної квитанції.

У відповідності до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення даної ухвали, для усунення недоліків, а саме: визначити ціну позову та надати суду докази сплати судового збору за позовну вимогу майнового характеру.

Керуючись статтями 175, 176-177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Академ-Клуб" про припинення права спільної часткової власності на будинок - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: К.В. Шаповалова