Справа № 367/940/24
Провадження №2/367/2866/2024
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 березня 2024 року м. Ірпінь

Суддя Ірпінського міського суду Київської області Третяк Я.М., вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення,

ВСТАНОВИВ:

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення, яка не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

За правилами п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Натомість, зазначені вимоги позивачем не дотримано, оскільки позовна заява не містить реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відсутність такої інформації або відомостей про дату народження відповідача позбавляє суд можливості з`ясувати інформацію про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Також, вдповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

З позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 звертається з позовною вимогою про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення до квартири АДРЕСА_1 , посилаючись на те, що з моменту придбання його батьком ОСОБА_3 квартири за адресою: АДРЕСА_2 , він мешкав разом з ним, сплачував рахунки за комунальні послуги. Вказує, що при житті його батьком складено заповіт на вищевказану квартиру на відповідача ОСОБА_2 , який хотів відмінити після купівлі відповідачу окремої квартири у смт. Склозаводська, але не встиг у зв`язку із раптовою смертю останнього.

Однак у позовній заяві не зазначено жодного доказу на підтвердження кожної з викладених обставин.

Крім того, відповідно до частини другої статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частиною п`ятою статті 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів, станом на момент подання позивачем позовної заяви, визначений п. 5.26 Національного стандарту ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», відповідно до якого відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії напису про її засвідчення «Згідно з оригіналом» чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду від 08 травня 2019 року у справі № 160/7887/18.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 11.07.2018 у справі № 904/8549/17, від 27 вересня 2021 року № 5026/886/2012, не засвідчені копії документів визнаються недопустимими доказами.

Однак, як вбачається з доданих до заяви документів, вони завірені не у відповідності до порядку, передбаченого ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55, оскільки неможливо встановити хто саме завірив подані документи та коли, оскільки відсутнє зазначення анкетних даних особи, які завірила документи, дати засвідчення документів, а також немає відмітки засвідчення копії документів "Згідно з оригіналом".

Тобто додані до заяви документи всупереч вимогам ст. 95 ЦПК України не завірені належним чином, не зазначено в кого знаходяться оригінали документів .

Згідно із ст.185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. 175 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Додатково суд роз`яснює, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, у випадку повернення позовної заяви позивачу, це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Враховуючи наведене, вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Враховуючи зазначене, позивачу необхідно привести зміст позовних вимог у відповідність до п.4 ч. 1 ст . 175 ЦПК України з урахуванням зазначеної ухвали.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі судді - 10 днів з дня отримання копії даної ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://ip.ko.court.gov.ua/sud1013/.

Суддя Я.М.Третяк