КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2-п/947/78/24
УХВАЛА

23.04.2024 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., оглянувши матеріали справи за заявою ОСОБА_1 , подану через представника адвоката Слаблюк Василя Миколайовича, про перегляд заочного рішення Київського районного суду міста Одеси від 21.03.2024 року по цивільній справі №947/37609/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ПОЗИКА» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

22.04.2024 року до Київського районного суду міста Одеси в електронній формі на електронну скриньку суду надійшла заява ОСОБА_1 , подану через представника адвоката Слаблюк Василя Миколайовича, про перегляд заочного рішення Київського районного суду міста Одеси від 21.03.2024 року по цивільній справі №947/37609/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ПОЗИКА» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, матеріали справи за вказаною заявою розподілені судді Калініченко Л.В.

Частиною 1 статті 285 ЦПК України передбачено, що заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі.

Частиною 4 вказаної статті також визначено, що у разі подання заяви в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Отже, з аналізу вказаних положень вбачається, що заява про перегляд заочного рішення суду може бути подана в письмовій формі, або в електронній формі через електронний кабінет.

Зазначене обумовлено також положеннями статті 43 ЦПК України, відповідно до яких, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу. (ч.5 ст.14 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 у справі №9901/335/20 зроблено висновок, що надсилання процесуальних документів до Верховного Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, заявами з процесуальних питань, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет».

Поряд з цим як вбачається, подана до суду заява скерована заявником до суду в електронній формі через електронну скриньку на електронну скриньку суду без використання Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, а відтак у не процесуальний спосіб.

За наслідком чого, заявникові необхідно надати зазначену заяву до суду у визначений процесуальній спосіб, а саме:

- в паперовій формі;

- або в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Статтею 285 ЦПК України встановлені вимоги до форми і змісту заяви про перегляд заочного рішення, відповідно до яких у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено:

1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення;

2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобу зв`язку, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це;

4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача;

5) клопотання про перегляд заочного рішення;

6) перелік доданих до заяви матеріалів.

Заява про перегляд заочного рішення підписується особою, яка її подає.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. (ч.6 ст.14 ЦПК України).

Оглянувши вказану заяву судом встановлено, що подана до суду заява не містить відомостей про наявність або відсутність зареєстрованих кабінетів відносно заявника, його представника, а також інших визначених учасників справи.

За наслідком чого, заявникові необхідно зазначити відомості про наявність або відсутність електронних кабінетів відносно себе, представника, а також інших учасників справи вказаних у заяві.

Також, суд зазначає, що заява від імені ОСОБА_1 подана через представника - адвоката Слаблюка В.М., який у відповідності до положень ч.6 ст. 14 ЦПК України зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі).

За наслідком чого, представнику заявника необхідно вказати відомості та надати підтвердження про наявність зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), з зазначенням власного РНОКПП для перевірки відповідних відомостей.

Частиною 4 статті 285 ЦПК України передбачено, що до заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів, крім випадків, якщо така заява подається в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання заяви в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Як вбачається, заявником до заяви в якості доказу скерування копії поданої до суду заяви з додатками до неї іншому учаснику справи надано роздруківку з електронної скриньки про скерування копій документів на електронну скриньку за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У заяві представником ОСОБА_1 вказано, що зазначена електронна скриньку належить - ОСОБА_2 , як представникові - ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів».

Разом з тим, суд звертає увагу, що іншим учасником справи по цивільній справі №947/37609/23, а саме позивачем по справі є - Товариство з обмеженою відповідальністю «Бізнес позика», ані ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів».

За наслідком вказаний лист наданий представником ОСОБА_1 на підтвердження скерування поданих до суду документів представнику ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів», не є належним доказом скерування поданих до суду документів іншому учасники по цивільній справі №947/37609/23, а саме позивачеві, яким є - Товариство з обмеженою відповідальністю «Бізнес позика».

Разом з тим, суд додатково зазначає, що у відповідності до положень ч.7 ст. 43 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Отже, належним доказом скерування копії поданої до суду заяви про перегляд заочного рішення суду з додатками до неї позивачеві по даній справі - Товариству з обмеженою відповідальністю «Бізнес позика», який у відповідності до положень ч.6 ст. 14 ЦПК України повинен мати зареєстрований електронний кабінет, є підтвердження про скерування відповідних документів до електронного кабінету учасника справи.

За наслідком чого, заявникові необхідно надати до суду належний доказ на підтвердження скерування копії поданої до суду заяви про перегляд заочного рішення суду з додатками до неї позивачеві по даній справі - Товариству з обмеженою відповідальністю «Бізнес позика», яким є підтвердження про скерування відповідних документів до електронного кабінету учасника справи.

Крім того, у відповідності до ч.6 ст. 285 ЦПК України, до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання заяви про перегляд заочного рішення суду фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,2 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2024 року з 01 січня встановлений у розмірі 3028 гривні.

Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою заяви про перегляд заочного рішення суду становить в сумі 605,60 грн.

Заявником до вказаної заяви не надано документів на підтвердження сплати судового збору, або доказів на підтвердження існування інших підстав для відстрочення сплати судового збору у відповідності до вимог ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим, заявником заявлено у поданій заяві вимогу про відстрочення сплати судового збору з посиланням на скрутне матеріальне становище, на підтвердження чого надано довідки форми ОК-5 та ОК-7.

Частинами 1, 3 статті 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Підстави для відстрочення та розстрочення сплати судового збору визначені у ст. 8 Закону України «Про судовий збір», якою встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Дослідивши надані до суду довідки форми ОК-5 та ОК-7, виданих Пенсійним фондом України судом встановлено, що дохід ОСОБА_1 за 2023 рік становить в сумі 81600,00 грн.

Отже, підлягаючий сплаті судовий збір за даною заявою не перевищує 5% від доходів ОСОБА_1 за попередній рік.

Також, заявник стверджуючи про наявність у нього виконавчих проваджень, не надає до суду жодних доказів на підтвердження того, що ним сплачуються, а бо з його доходів здійснюється відрахування коштів на погашення заборгованостей за наявними відносно нього виконавчими провадженнями.

Будь-яких інших доказів на підтвердження наявності підстав визначених у ст..8 Закону України «Про судовий збір», для звільнення, відстрочення, розстрочення чи зменшення розміру судового збору, до суду не надано.

Велика Палата Верховного суду при розгляді справи №0940/2276/18 від 14.01.2021 зробила висновок, що з аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Особа, яка заявляє клопотання (заяву) про звільнення/ розстрочку, відстрочку від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Водночас, ст. 129 Конституції України, як однією із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Крім того, загальний принцип рівності усіх перед законом визначено нормами ст. 24 Конституції України, 6 ЦПК України.

У контексті особи, які звертаються до суду, за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів, зобов`язані дотримуватись процесуальної форми подання позову. При здійсненні судочинства, суд повинен забезпечити процесуальну рівність сторін, не допускати процесуальних переваг однієї сторони перед іншою.

Крім того, Європейський суд з прав людини наголошує, що він ніколи не виключав можливості того, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Однак, положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року не означає й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах, а відтак, вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» заява № 28249/95 від 19.06.2001).

Загалом, заява відповідача не містить достатніх обґрунтувань про неможливість сплати судового збору і таке не підтверджено належними доказами. Такими доказами, наприклад, можуть бути довідки про доходи (у тому числі, фіскальних органів), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів,можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 63, 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Наведені відповідачем доводи не дають достатніх підстав для відстрочення сплати судового збору за пред`явленою заявою, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Таким чином, суд приходить до висновку про відмову у задоволення заяви відповідача про відстрочення сплати судового збору.

За наслідком викладеного, відповідачеві необхідно надати документи на підтвердження сплати судового збору за пред`явлення заяви про перегляд заочного рішення суду, який підлягає сплаті в сумі 605,60 грн., який повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: Отримувач коштів - ГУК в Од.обл./Київський р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37607526; Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО)- 899998; Рахунок отримувача - UA0015756; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу; *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

Роз`яснити заявникові, що у разі надання до суду додаткових документів до заяви, у відповідності до ч.1 ст. 177 ЦПК України, відповідач повинен надати відповідні докази їх скерування іншим учасникам справи.

Одночасно суд зазначає, що ст. 129 Конституції України гарантовано, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом.

Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Отже, процесуальні вимоги визначені Законом є рівними для усіх учасників судового процесу, а відтак зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для заявника, оскільки в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню.

Згідно з ч.8 ст. 285 ЦПК України, до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення, а також до заяви, поданої особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що заява ОСОБА_1 , подану через представника адвоката Слаблюк Василя Миколайовича, про перегляд заочного рішення Київського районного суду міста Одеси від 21.03.2024 року по цивільній справі №947/37609/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ПОЗИКА» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, підлягає залишенню без руху, та слід надати заявникові строк терміном в п`ять днів з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків поданої заяви.

Керуючись ст. 185, 285 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 , подану через представника адвоката Слаблюк Василя Миколайовича, про перегляд заочного рішення Київського районного суду міста Одеси від 21.03.2024 року по цивільній справі №947/37609/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ПОЗИКА» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати заявникові строк для усунення недоліків поданої заяви - п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити заявникові, що у разі виконання недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Калініченко Л. В.