печерський районний суд міста києва
Пр. № 2-4428/24
09 квітня 2024 року Печерський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді - Соколова О.М.,
при секретарі судових засідань - Проскурні А.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
До Печерського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування позову вказано, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 був укладений шлюб, який 27.09.2006 року було зареєстровано у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції міста Києва, актовий запис № 863. В шлюбі є спільна дитина: неповнолітній син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Протягом останнього року стосунки з відповідачем погіршилися, зникло взаєморозуміння і взаємоповага. Кожен з подружжя має діаметрально протилежні погляди на шлюб та сім`ю. Тривалий час кожен з подружжя живе окремим життям та своїми інтересами та сім`я фактично припинила своє існування.
Представник позивача в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася належним чином, проте подала заяву про розгляд справи у відсутність позивача та представника позивача, та вказала, що позов підтримує в повному обсязі, просить задовольнити, проти заочного розгляду не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялась належним чином, шляхом направлення судових повісток та розміщення оголошення на сайті Печерського районного суду м.Києва, а тому, в силу положень ст. 131 ЦПК України, відповідач вважається повідомленим про розгляд справи належним чином.
Згідно з ч. 1 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Як встановлено, ч. 4 вказаної статті Кодексу, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
У відповідності до п.2 ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів в порядку заочного розгляду.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, дослідивши письмові докази у справі, вважає що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Матеріалами справи встановлено, що 27.09.2026 року між громадянином України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та громадянкою України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції міста Києва було зареєстровано шлюб, про що в книзі реєстрації актів цивільного стану зроблено відповідний актовий запис № 863.
Згідно копії Свідоцтва про народження Серії НОМЕР_1 , виданого 05.06.2007 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції міста Києва, відповідний актовий запис № 878, сторони мають неповнолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Сторони не проживають однією сім`єю, не ведуть спільне господарство, не підтримують шлюбно-сімейні стосунки, проживають окремо, сумісне життя не склалося.
Статтею 51 Конституції України закріплено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і сторін.
Відповідно до ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, сторін на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно з приписами ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до статті 5 Протоколу № 7 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікований Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», який є частиною національного законодавства України, як чинний міжнародний договір, який регулює цивільні відносини, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, відповідно до статті 10 Цивільного кодексу України, кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.
З положень статті 12 Конвенції вбачається, що чоловік і жінка, які досягли шлюбного віку, мають право на шлюб і створення сім`ї згідно з національними законами, які регулюють здійснення цього права, так і безумовним правом сторін і жінки є право на розірвання шлюбу, з урахуванням статей 5, 8 вказаного міжнародного договору.
З огляду на вищевикладене суд приходить до висновку, що шлюбно-сімейні відносини сторонами не підтримуються, шлюб між сторонами фактично розпався, сім`я носить формальний характер, рішення про звернення до суду із даним позовом є виваженим та відповідає волевиявленню, а тому позов підлягає задоволенню.
Згідно ч. 2 ст. 114, абз. 2 ч. 3 ст. 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Враховуючи наведене, керуючись ст. ст. 21, 24, 105, 110-112 СК України, ст. 12, 141, 81, 263-264, 273, 280,354 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, укладений та зареєстрований, 27.09.2026 року між громадянином України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та громадянкою України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції міста Києва, актовий запис № 863 - розірвати.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 .
Відповідач: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 .
Повний текст рішення складено 09.04.2024 року.
Суддя О.М. Соколов