Справа № 557/936/21
Провадження № 2-ві/309/2/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області:

у складі: головуючого - судді Лук`янової О.В.

за участю: секретаря судового засідання Пилип Д.В.

розглянувши клопотання представника позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід судді Савицького Сергія Анатолійовича по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, - орган опіки та піклування Гощанської селищної ради Рівненського району Рівненської області про визначення місця проживання дитини та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дитини з батьком,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Хустського районного суду під головуванням судді Савицького С.А. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, - орган опіки та піклування Гощанської селищної ради Рівненського району Рівненської області про визначення місця проживання дитини та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дитини.

Представник позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав до суду заяву про відвід головуючого у справі судді Савицького С.А., оскільки той в ухвалі про забезпечення позовних вимог відповідача ОСОБА_4 зобов`язав позивача ОСОБА_1 передати дитину батькові - ОСОБА_3 , що викликає обґрунтовані сумніви в неупередженості та об`єктивності судді , а також у його можливій заінтересованості в розгляді справи на користь відповідача ОСОБА_3 ..

На підставі ч.8 ст.40 ЦПК України суд вирішує клопотання без повідомлення учасників справи.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України: у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що розгляд даного клопотання відбувся на підставі ст.40 ч.8 ЦПК України без виклику сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Клопотання про відвід вмотивоване тим, що вказана справа перебуває у провадженні судді Савицького С.А. з 13.10.2021, крім того, ухвалою суду від 12 травня 2022 року при вирішенні заяви про забезпечення позову головуючий, прийнявши рішення до початку розгляду справи по суті, шляхом вжиття заходів забезпечення позову, які за своїм змістом по суті є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог /проживання дитини з одним з батьків/, надав перевагу іншій стороні, що є порушенням ч.10 ст.150 ЦПК України. Тобто, вирішуючи спір про визначення місця проживання дитини за первісним та зустрічним позовами, згідно якого, суд, саме в забезпечення позовних вимог відповідача за первісним позовом, зобов`язує позивача за первісним позовом, передати дитину батькові. Зазначені обставини викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості та об`єктивності судді, а також у його можливій заінтересованості в розгляд справи на користь відповідача за первісним позовом, тому є всі підстави для задоволення клопотання про відвід /самовідвід/ судді.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для її задоволення, так як відвід належним чином не вмотивований та є безпідставним з огляду на наступне.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу, якщо: є обставини, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»: кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

П.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом».

Європейський суд з прав людини в п.66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 р. (заява №7577/02) зазначив, що «безсторонність, в сенсі п. 1 статті б, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі».

На додачу, в п.105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 р. (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що: «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності».

Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006 р. «об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття». Вказані вище факти щодо поведінки судді під час виконання своїх професійних обов`язків суперечить вимогам ст.129 КУ, ст.6 Конвенції про права людини.

Ч.1-3 ст.36 ЦПК України визначено підстави для відводу (самовідводу) судді.

Отже, відповідно до ч.1 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Ч.2 ст.36 ЦПК України передбачає що суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст.37 цього Кодексу.

Згідно із ч.4 ст.36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, ст.36 ЦПК України містить в собі вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.

В рішенні ЄСПЛ «Мироненко і Мартенко проти України», зокрема у п.66, зазначено, що згідно з усталеною практикою Євросуду наявність безсторонності має визначатися, для цілей п.1 ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» та «Веттштайн проти Швейцарії»), У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»).

Посилання представника позивачки у клопотанні про відвід головуючого судді Савицького С.А. на те, що під час розгляду даної справи допущено ряд порушень: несвоєчасне повідомлення сторону позивача про дату, час розгляду справи, про об`єднання первісного та зустрічного позовів; неотримання стороною позивача зустрічного позову, що унеможливлює їх підготувати відзив, самі по собі не можуть свідчить про упередженість судді Савицького С.А..

При цьому, внутрішні емоційно-вольові відчуття представника позивачки з того чи іншого питання без наявності з цього питання певних доказів чи інформації не є достатньою підставою для констатації факту наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Таким чином, наведені представником позивачки обставини не можуть свідчити ні про пряму, ні про побічну заінтересованість у результаті розгляду справи, заявлений відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність таких обставин, які б викликали сумнів у неупередженості судді у вирішенні справи, які відповідно до приписів ст.36 ЦПК України виключають участь судді у розгляді справи, зазначені в клопотанні твердження не є аргументованими достатніми доводами, та не можуть бути підставою для відводу судді.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що заяву про відвід необхідно залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.33, 36, 40, 41 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід судді Савицького Сергія Анатолійовича по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, - орган опіки та піклування Гощанської селищної ради Рівненського району Рівненської області про визначення місця проживання дитини та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дитини з батьком, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хустського

районного суду: Лук`янова О.В.