_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/3824/24
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

29.05.2024 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Гниличенко М.В., розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про визнання право іпотеки на нерухоме майно та внесення запису до державного реєстру іпотек про обтяження іпотекою нерухомого майна та внесення запису в Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна про обтяження приміщення, -

ВСТАНОВИВ:

20.05.2024 року представник позивача Акціонерного товариства «Сенс Банк» - Ременюк Тетяна Олександрівна, через систему «Електронний суд», звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 , яким просить визнати за Акціонерним товариством «Сенс Банк» право іпотеки на нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 на умовах, передбачених договором іпотеки від 17.04.2007 року. Внести запис до Державного реєстру іпотек про обтяження іпотекою нерухомого майна, а саме:квартиру АДРЕСА_1 . Внести запис в Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна про обтяження вказаного приміщення.

Відповідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.05.2024 року зазначену справу розподілено судді Гниличенко М.В.

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 22.05.2024 року позовну заяву Акціонерного товариства «Сенс Банк» було залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків поданої заяви - п`ять днів з дня отримання копії ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Зокрема, в ухвалі про залишення позову без руху було акцентовано увагу представника позивача на ст.175 ЦПК України, відповідно якої у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Крім того, позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

27.05.2024 року до Київського районного суду м.Одеси через систему «Електронний суд» було направлено заява про усунення недоліків та позовну заяву під назвою «оновлена», однак дослідивши вказані документи, суд прийшов до висновку, що представником позивача частково усунуто недоліки.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України представнику позивача необхідно було зазначити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету АТ «Сенс банк», однак вказані відомості щодо АТ «Сенс банк» зазначено не було, також не зазначено ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

До позовної заяви на підтвердження сплати судового збору надано меморіальний ордер № 123941014 від 16 травня 2024 року, з якого вбачається, що сплачено судовий збір 3028,00 грн. за одну немайнову вимогу по боржнику ОСОБА_2 .Однак, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру Внести запис до Державного реєстру іпотек про обтяження іпотекою нерухомого майна, а саме:квартиру АДРЕСА_1 . Внести запис в Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна про обтяження вказаного приміщення.

Таким чином, позивачу необхідно було сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру, але було сплачено лише за одну вимогу немайнового характеру.

У зв`язку з тим, що документи було сформовано в системі «Електронний суд», то необхідно чітке дотримання вимог, встановлених цивільно-процесуальним кодексом щодо електронних доказів, оскількисуд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом (частина перша статті 78 ЦПК України).

В ухвалі про залишення позову без руху було звернуто увагу представника позивача на ч.2 та ч.4 ст.100 ЦПК України про те, що при поданні суду учасником справи копії електронного доказу необхідно зазначати про наявність у нього або іншої особи оригіналу електронного доказу, що зроблено не було.

Крім того, представник позивача в заяві та оновленому позові, хоча процесуальним законом не передбачено такий документ як «позовна заява(оновлена)», посилається на норми та практику судів адміністративної та господарською юрисдикції, що є недопустимо, оскільки предметом спору є цивільні правовідносини, які регламентовано цивільним законодавством.

Також, суд звернув увагу представника позивача, що до позову не надано відомості для правильного вирішення спору - питання щодо звернення позивача до суду в межах строку позовної давності або поважності причин їх пропуску, питання щодо наявності можливих позовів про стягнення заборгованості за кредитом або звернення стягнення на предмет іпотеки.

Крім того, суд звертає увагу представника позивача на ч.3 ст.62 ЦПК України щодо документів, що підтверджують повноваження представників, зокрема довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (кваліфікованим електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами. Однак, із поданих документів неможливо встановити дати довіреності, дати передоручення, прізвище уповноважених осіб, тобто необхідно належним чином підтвердити підстави представництва.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали на предмет відкриття провадження по справі, суддя приходить до висновку, що недоліки позовної заяви представником позивача не усунуто та є підстави для повернення позовної заяви.

Відповідно до вимог ст.185 ЦПК України, якщо позивачем відповідно до ухвали суду не усунуті недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно із ч.ч. 5, 6 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено.

Відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Тому, на підставі викладеного, позовну заяву АТ «Сенс банк» до ОСОБА_1 про визнання право іпотеки на нерухоме майно; внесення запису до державного реєстру іпотек про обтяження іпотекою нерухомого майна; внесення запису в Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна про обтяження приміщення, необхідно вважати неподаною і повернути позивачу.

Керуючись ст.ст. 185, 353ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про визнання право іпотеки на нерухоме майно та внесення запису до державного реєстру іпотек про обтяження іпотекою нерухомого майна та внесення запису в Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна про обтяження приміщення - вважати неподаною та повернути позивачу з усіма доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачу право повторно звернутись до суду після усунення обставин, що стали підставою для повернення даної заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Повний текст ухвали складено та підписано 29.05.2024 року.

Суддя Гниличенко М. В.