Справа № 754/8382/22
У Х В А Л А

Іменем України

10 червня 2024 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про скасування судового наказу № 754/8483/22, виданого 28.09.2022 Деснянським районним судом міста Києва про стягнення з ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_3 на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій,

ВСТАНОВИЛА:

28.09.2022 Деснянським районним судом міста Києва видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_3 на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в розмірі 4730,48 грн, інфляційних втрат в розмірі 404,37 грн, 3 % річних в розмірі 134,20 грн та судового збору в розмірі 248,10 грн.

03.06.2024 ОСОБА_1 подано через канцелярію суду спільну заяву про скасування судового наказу, яка підписана ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України заява підписується боржником або його представником.

Частиною першою статті 47 ЦПК України визначено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 68 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи.

За своєю суттю представництво - це правовідношення, відповідно до якого одна особа (представник) на підставі набутих нею повноважень виступає і діє від імені іншої особи, яку представляє, створюючи, змінюючи чи припиняючи безпосередньо для неї цивільні права та обов`язки.

Фізична особа передає представнику частину своїх процесуальних прав на волевиявлення, наприклад право підпису документів або право подачі таких документів.

Заява про скасування судового наказу є спільною, оскільки підписана трьома боржниками, однак подана до суду ОСОБА_1 . Натомість, повноважень на подання такої заяви ОСОБА_1 від імені та в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до матеріалів справи не надано.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником.

Згідно з ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Оскільки спільна заява боржників про скасування судового наказу подано особою, яка не має повноважень на подання такої заяви, то суд доходить висновку, що заяву слід повернути без розгляду.

Керуючись ст. 127, 170, 171, 260, 261 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про скасування судового наказу № 754/8483/22 повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею (ч. 2 ст. 261 ЦПК України).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Повний текст ухвали складено та підписано 10.06.2024.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак