Справа № 953/8996/23
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 березня 2024 року м.Харків
Київський районний суд м.Харкова у складі:
головуючої судді - Лисиченко С.М.,
за участю секретаря судового засідання - Кот Я.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу №953/8996/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради Харківської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Жовнір Тетяна Леонідівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, -
Позивачка ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м.Харкова із позовною заявою до відповідача Харківської міської ради Харківської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Жовнір Тетяна Леонідівна, відповідно до якої просить: надати позивачці додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини на квартиру АДРЕСА_1 за заповітом від 17.11.2006, зареєстрованого в Реєстрі за №6-1920 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що становитиме три місяці з дня набрання чинності судовим рішенням по справі.
В обґрунтування позовних вимог, посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її матір ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Задовго до смерті, а саме, ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 було складено Заповіт, посвідчений державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Хома О В. і зареєстрований в Реєстрі за №6-1920, у відповідності до якого померла вирішила здійснити розпорядження своїм майном на випадок її смерті у такому порядку: належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_1 , заповіла її донці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; належна їй на праві власності квартира АДРЕСА_2 , заповіла її сину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Позивачка вказує, що 05.07.2023 вона звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Жовнір Т.Л. із відповідною заявою та всіма необхідними оригіналами документів про вступ у спадщину на квартиру АДРЕСА_1 за вказаним Заповітом від 17.11.2006, на підставі якої було зареєстровано спадкову справу: у Спадковому реєстрі за №70889952, у нотаріуса за №45/2023 і видано відповідний Витяг про реєстрацію у Спадковому реєстрі за №73083987. Проте, в отриманні Свідоцтва про спадщину за заповітом ОСОБА_4 було відмовлено у зв`язку із пропуском встановленого нормами чинного законодавства шестимісячного строку.
Позивачка посилається на те, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, строк дії якого було неодноразово продовжено і який діє на даний час. З урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28 лютого 2022 року №164 (далі - Постанова), що була прийнята у зв`язку з введенням воєнного стану в країні, нотаріальні дії в умовах воєнного стану вчиняються з відповідними змінами та доповненнями. Так, пунктом 3 Постанови було визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Надалі почали діяти нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Так, згідно із постановою Кабінету Міністрів України №719 від 24.06.2022 року та роз`яснення Міністерства юстиції України від 11.07.2022 року, а саме: «у першому реченні пункту 3 слова «на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється» замінити словами "перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці». З урахуванням зазначених норм у взаємозв`язку з тим, що матір позивача померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , можна дійти висновку, що граничний строк на подання позивачем заяви про прийняття спадщини за заповітом припадав на 26.07 2023, що стало визначальним для позивача.
Разом з цим, черговою постановою Кабінету Міністрів № 469 від 09.05 2023, яка вступила в законну силу 18.05.2023, скасовано положення постанови Кабінету Міністрів України від 28.02. 2022 №164, зокрема, у частині перебігу строків вступу в спадщину в період воєнного стану в країні та повернуто довоєнні правила даної процедури, згідно якої для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тобто, з урахуванням даних змін, позивач, яка розраховувала на кінцеву дату подання заяви про прийняття спадщини, яка припадала на 26.07.2023, фактично пропустила ці строки, які закінчились 26.03.2023.
Вказує, що пропуск строку для прийняття спадщині після смерті її матері, зумовлений мінливістю та неоднозначністю законодавства, яким початково було встановлено строк на подання заяви про прийняття спадщини в період воєнного стану до десяти місяців, що надавало їй реальну можливість подати без пропуску строків, та згодом скасовано дану норму та повернуто довоєнні правила, якими регулювався даний вид правовідносини, що загалом призвело до неможливості реалізувати своє законне право на прийняття спадщини за заповітом. Разом з цим, очевидною є та обставина, що якби в період смерті матері законодавцем не було продовжено строки на подання заяви про прийняття спадщини до десяти місяців, остання, керуючись загальними правилами, визначеними Закону України «Про нотаріальні дії», могла б подати вказану заяву у шестимісячні строки, проте раптові зміни в законодавстві, що фактично містять ознаки правової невизначеності, дизорієнтували її та призвели до неможливості скористатися вказаним правом.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 25.09.2023, визначено головуючу суддю у справі Лисиченко С.М.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 02.10.2023 позов прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 24.10.2023 за клопотанням позивачки витребувано з Восьмої Харківської міської державної нотаріальної контри наступну інформацію: чи звертався хтось зі спадкоємців із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ; чи видавалось свідоцтво про право на спадщину після померлої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .
20.11.2023 з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшов лист про надання інформації по справі №953/8896/23 щодо витребуваних доказів.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 16.11.2023 за клопотанням позивачки витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Жовнір Тетяни Леонідівни належним чином завірену копію матеріалів спадкової справи №45/2023 після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , № НОМЕР_1 у Спадковому реєстрі; інформацію про те, чи звертався хтось зі спадкоємців, окрім ОСОБА_1 , із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ; чи видавалось свідоцтво про право на спадщину після померлої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .
11.12.2023 до суду надійшли докази, що були витребувані у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Жовнір Тетяни Леонідівни.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14.12.2023 підготовче провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради Харківської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Жовнір Тетяна Леонідівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом закрито, призначено справу до розгляду по суті.
В судове засідання, призначене на 06.03.2024, позивачка не з`явилася, про час, день та місце підготовчого засідання повідомлена у встановленому законом порядку. До суду представником позивачки подано заяву, відповідно до якої зазначив, що поданий до суду позов підтримують в повному обсязі та просять його задовольнити, судове засідання провести за відсутності позивачки та її представника, проти ухвалення заочного рішення не заперечують.
В судове засідання, призначене на 06.03.2024, представник відповідача не з`явився, про час, день та місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку. Причини неявки суду не відомі.
Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Жовнір Т.Л. у судове засідання не з`явилася, про час, день та місце судового засідання повідомлена у встановленому законом порядку. В матеріалах справи міститься заява приватного нотаріуса, відповідно до якої просить справу слухати за її відсутності.
Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно частини 4 статті 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням статті 280 ЦПК України.
Відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши письмові заяви по справі, докази, наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Згідно даних свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 20.09.1962 Червонозаводським районним РАЦС м.Харків, ОСОБА_5 народилася ІНФОРМАЦІЯ_8 , про що складено актовий запис №1301. Її батьками зазначені ОСОБА_6 та ОСОБА_2 .
Відповідно до даних свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , виданого Палацом одруження «Центральний» м.Харків 04.09.1993, між ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , укладено шлюб, про що складено актовий запис №1634. Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка ОСОБА_8 , дружини ОСОБА_8 .
Згідно з даними, які містяться в укладеному 26.05.2001 договору купівлі-продажу квартири, який посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Палєвою О.М. та зареєстрований в реєстрі за №803, ОСОБА_9 продав, а ОСОБА_2 купила однокімнатну квартиру зі всіма зручностями, що знаходиться в АДРЕСА_3 .
Відповідно до даних, які містяться у Витязі з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №266032732, ОСОБА_2 є власницею квартири АДРЕСА_1 .
Згідно з даними, які містяться у складеному 17.11.2006 заповіті, посвідченому державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Хомою О.В. та зареєстрований в реєстрі за №6-1920, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що мешкає в АДРЕСА_3 , на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_1 , вона заповідає ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Заповіт зареєстровано у Спадковому реєстрі за №41118639.
Згідно з даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 05.10.2022, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що 05.10.2022 складено актовий запис №9498.
Відповідно до даних, які містяться у Витязі про реєстрацію в Спадковому реєстрі №73083987 від 05.07.2023, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Жовнір Т.Л. зареєстровано спадкову справу №70889952, номер у нотаріуса 45/2023, щодо майна спадкодавця ОСОБА_2 .
Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Жовнір Т.Л. від 05.07.2023 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , оскільки ОСОБА_1 подала заяву про прийняття спадщини після спливу встановленого законодавством строку для прийняття спадщини та не надала докуменів, які безспірно підтверджують її проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.
Згідно з даними, які містяться у паспорті громадянина України для виїзду за кордон № НОМЕР_5 ОСОБА_1 , у період з 12.03.2022 по 18.06.2023 здійснила виїзд з території України, про що маються відповідні митні штемпелі Республіки Польща. Також у паспорті громадянина України для виїзду за кордон № НОМЕР_5 ОСОБА_1 наявна віза Чеської Республіки.
Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини ( частини 3 статті 1223 ЦК України).
Відповідно до статей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу або в сільських населених пунктах -уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування з заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Судом встановлено, оскільки не спростовано сторонами, що позивачка разом з матір`ю ОСОБА_2 на час відкриття спадщини не проживала разом за однією адресою.
Таким чином, враховуючи положення статей 1221,1270 ЦК України позивачка повинна була звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в період з 26.09.2022 до 26.03.2023.
Разом з цим, 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, строк дії якого в Україні продовжено на даний час.
Окрім того, відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 «Про затвердження Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 23 вересня 2022 року» з наступними змінами, який діяв до 22.12.2022, Харківська територіальна громада включена до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 10 грудня 2022 року.
У подальшому, наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» Харківську територіальну громаду віднесено до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією.
До теперішнього часу, а саме станом на день розгляду справи Харківська міська громада не виключена з переліку територій, на який ведуться бойові дії.
Відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", в редакції від 06.03.2022, на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.
29.06.2022 внесені зміни до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", відповідно до яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Тобто, перебіг відповідного строку було зупинено з 06 березня 2022 року (включно), в день набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2022 № 209 Деякі питання державної реєстрації в умовах воєнного стану та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 164, якою Постанову було доповнено пунктом 3.
Разом із цим, Постановою Кабінету Міністрів України № 469 від 09.05.2023 пункт щодо перебігу строків звернення з заявами про прийняття спадщини виключено.
З урахуванням останніх змін пунктом 3 Постанови встановлено граничний строк зупинення перебігу такого строку 4 місяці. Таким чином, для спадщини, 6-місячний строк для прийняття якої не сплинув до набрання чинності пунктом 3 Постанови або яка відкрилася під час дії воєнного стану, строк для прийняття (відмови від) спадщини станом на 09.05.2023 становив 10 місяців, строк на прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , було продовжено до 26.07.2023.
Відповідно, після 09.05.2023, строк на прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , кінцева дата звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_12 .
Як встановлено судом, матір позивачки померла в період початку повномасштабного вторгнення збройних сил Російської Федерації на територію України.
Позивачка ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_13 , тобто в межах строку, який було продовжено в умовах воєнного стану відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", в редакції від 06.03.2022. Разом з з цим і з пропущення строку, із врахуваннням змін у діючому законодавстві, які були чинні на день звернення із відповідною заявою до нотаріуса.
Суд зазначає, що припинення роботи нотаріальних контор на початку повномасштабного вторгнення, неодноразові протягом незначного проміжку часу зміни в законодавстві щодо порядку прийняття спадщини під час воєнного стану, тобто мінливість норм законодавства щодо строків прийняття спадщини під час воєнного стану, призвели до порушення принципу правової визначеності та легітимних очікувань, що, на розсуд суду, також має значення для правильного розв`язання порушеного позивачкою спору.
Верховний Суд у постанові від 18.01.2023 у справі №580/1300/22 сформулював правовий висновок стосовно застосування принципу «легітимних очікувань», що, головним чином, походить від англійського терміну «legitimate expectations» як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. Зокрема, Суд зазначив, що принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України); реалізація принципу легітимних очікувань полягає у досягненні бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема, у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни правової основи у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими; правовим підґрунтям (основою) для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норма права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору; відсутність у законі безпосередніх приписів щодо певного права, яке, однак, слідує із загальних конституційних принципів або природного права, або відсутність закону, що визначає механізм реалізації такого права, самостійно не може свідчити про відсутність правового підґрунтя для виникнення в особи легітимного очікування щодо реалізації.
Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Отже внаслідок зміни законодавства про порядок обчислення строку на прийняття спадщини, який на рівні Постанов Кабінету Міністрів України спочатку був зупинений на час воєнного стану, а згодом цей порядок змінився у гіршу сторону для спадкоємця, цей строк був обмежений відстроченням на чотири місяця.
У цивільному судочинстві діє принцип верховенства права, ст. 10 ЦПК України, який передбачає, що нормативні акти мають відповідати критерію правової визначеності, щоб пересічна особа, яка не має юридичних знань могла діючи розумно та добросовісно на підставі відповідного нормативного акту визначити правила своєї поведінки.
При цьому хоча строки прийняття спадщини можуть встановлюватися та змінюватися лише законом, а не постановами КМУ, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує, що правовий режим врегулювання перебігу 6-ти місячного строку для прийняття спадщини у даному випадку не відповідає критерію правової визначеності, який є елементом принципу верховенства права і посилання на цю обставину, як на причину пропуску строку з боку позивача є обґрунтованою.
У ситуації дії військового стану, невизначеності у правовому регулюванні перебігу строку прийняття спадщини позивачка небезпідставно помилилася стосовно кінцевої дати на прийняття спадщини і така помилка є об`єктивною та істотною перешкодою для подання заяви про прийняття спадщини у визначений законом 6-ти місячний строк, а тому з урахуванням інших наведених позивачем у своєму позові негативних чинників для прийняття спадщини, пов`язаних з воєнним станом, які змістили пріоритети для кожного, хто перебуває у зоні воєнних дій у бік першочергових гарантій безпеки для життя та здоров`я, вони у своїй сукупності є поважними причинами, які перешкодили позивачці вчасно звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.
Врахував принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд доходить висновку, що встановлені в межах розгляду даної справи обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивачки, як спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення їй додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом трьох місяців.
Факт пропуску строку в 3 місяці 8 днів для прийняття спадщини із врахуванням встановлених судом обставин, не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
В зв`язку з тим, що позивачка не заявляє вимоги про стягнення з відповідача на її користь судових витрат, суд, керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у статті 13 ЦПК України, не вирішує питання про розподіл судових витрат відповідно до статті 141 ЦПК України.
Керуючись статтями12, 13, 76-82, 89, 200, 263-265 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради Харківської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Жовнір Тетяна Леонідівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , у три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення відповідно до вимог ст.ст.284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості щодо учасників справи:
позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 , РНОКПП: НОМЕР_6 ;
третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Жовнір Тетяна Леонідівна, адреса: м.Харків, просп.Героїв Харкова, 30, прим.3.
Суддя - С.М. Лисиченко