СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/4411/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2024 року м. Київ

суддя Святошинського районного суду м. Києва Твердохліб Ю.О., перевіривши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Дванадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на частину майна у праві спільної сумісної власності спадкоємця та спадкодавця за законом,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Дванадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на частину майна у праві спільної сумісної власності спадкоємця та спадкодавця за законом.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю цього майна.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Відповідно до пункту 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» №20 від 22.12.1995 року (з наступними змінами і доповненнями) вартість спірного майна у справах за позовами про захист права приватної власності на майно, визначається за погодженням сторін, а при його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

За таких обставин ціна позову визначається дійсною вартістю рухомого та нерухомого майна, поняття якої є за своїм змістом і числовим значенням рівнозначним поняттю ринкової вартості.

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Таким чином, за подання до суду даного позову позивач повинен зазначити ціну позову, яка визначається дійсною вартістю спірного нерухомого майна, право власності на яку за ним просить визнати позивач. Вартість цього майна повинна документально підтверджуватись ( висновком експерта про вартість цього майна).

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Позивачем вказана ціна позову за зустрічним позовом 50 764,83 грн.

До позовної заяви позивачем додано квитанції про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Однак, в матеріалах позовної заяви відсутні відомості про дійсну вартість нерухомого майна, стосовно якого виник спір, що позбавляє суд можливості встановити дійсну ціну позову та перевірити правильність сплати судового збору.

З урахуванням викладеного позивачу слід виправити недоліки поданої позовної заяви шляхом зазначення обґрунтованої ціни позову та надання належних доказів, що підтверджують вартість спірного майна на даний час, відповідно ціну позову та, при необхідності, доплатити судовий збір.

Позивач вказує, що Дванадцятою київською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа № 69813295 від 19.10.2022 року до майна ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та просить визнати за нею права власності на частину майна у праві спільної сумісної власності спадкоємця та спадкодавця за законом, проте в матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження вказаних обставин.

Також, позивачем не додано до позовної заяви клопотань про їх витребування, у разі відсутності змоги надати докази самостійно.

Суд, вважає за необхідне звернути увагу позивача на ту обставину, що відповідно до ч. 2 ст. 13 ЦПК України, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Вищенаведені недоліки зустрічної позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що зустрічну позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, зустрічна позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Додатково суддя роз`яснює, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення зусрічної позовної заяви позивачу це не перешкоджає зверненню до суду у загальному порядку передбаченому нормами ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Дванадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на частину майна у праві спільної сумісної власності спадкоємця та спадкодавця за законом, залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк зустрічна позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Ю.О. Твердохліб