Справа №760/7588/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2024 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Кушнір С.І.

за участю секретаря - Федоренко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за заявою представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Лакусти О.І. про перегляд заочного рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 16 лютого 2023 року у цивільній справі №760/7588/21 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, -

в с т а н о в и в:

Заочним рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 16 лютого 2023 року, позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду в розмірі 22870,00 грн., моральну шкоду в розмірі 3000,00 грн. та судовий збір 302,65 грн.; стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 матеріальну шкоду в розмірі 22870,00 грн., моральну шкоду в розмірі 3000,00 грн. та судовий збір 302,65 грн.; стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 матеріальну шкоду в розмірі 22870,00 грн., моральну шкоду в розмірі 3000,00 грн. та судовий збір 302,65 грн.

25 грудня 2023 року представник відповідачки ОСОБА_1 - адвокат Лакуста О.І. звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 16 лютого 2023 року у цивільній справі №760/7588/21 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири.

В заяві посилається на те, що у судове засідання 16 лютого 2023 року відповідач не мала можливості з`явитися у зв`язку з неповідомленням про час та місце розгляду справи.

По суті позовних вимог повідомив, що вини відповідача у залитті квартири АДРЕСА_1 немає, оскільки послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у житловому будинку АДРЕСА_2 надає КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду м. Києва» та його структурний підрозділ ЖЕД №901.

Обов`язок з обслуговування внутрішньо будинкових систем покладено саме на КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду м. Києва», а тому залиття квартири виникло з його вини.

Позивачі в судове засідання не з`явилися. Про розгляд заяви повідомлялися у встановленому законом порядку. Представник ОСОБА_3 та ОСОБА_4 через канцелярію суду подав клопотання про розгляд заяви без його участі. По суті вимог заяви зазначив, що КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду м. Києва» є відповідальною виключно за спільні комунікації, а тому доводи відповідача є помилковими. Про наявність судової справи відповідачка була обізнана, а тому зобов`язана була цікавитися ходом її розгляду.

Відповідачка та її представник у судове засідання не з`явилися, про розгляд заяви повідомлявся у встановленому законом порядку. Через канцелярію суду адвокат Лакуста О.І. подав клопотання про відкладення розгляду заяви, у зв`язку з участю в іншому судовому засіданні.

За правилами ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Враховуючи, значну різницю у часі призначених до розгляду судових засідань у справах, у яких здійснюється представництво адвокатом Лакустою О.І. та не зазначення обставин, які унеможливлюють участь представника у судовому засіданні в режимі відеоконференції, встановивши, що учасники справи про розгляд заяви повідомлені належним чином, суд вважає за можливе розглянути заяву про перегляд заочного рішення без участі сторін.

Дослідивши подану заяву про перегляд заочного рішення, матеріали цивільної справи №760/7588/21, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч.2 ст.284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Встановлено, що з матеріалами справи представник відповідача - адвокат Лакуста О.І. ознайомився 06 грудня 2023 року та того ж дня отримав копію заочного рішення.

За таких обставин, приходжу до висновку про можливість поновлення ОСОБА_1 строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, процесуальне законодавство закріплює юридичну сукупність, за наявності всіх елементів якої заочне рішення підлягає скасуванню.

Отже, у даному випадку суд має скасувати заочне рішення, якщо відповідач не з`явився в судове засідання, в якому було ухвалено рішення і не повідомив про причини своєї неявки на нього з поважних причин та посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Сторона відповідача посилається на неповідомлення про розгляд справи, оскільки відповідач участі у розгляді справи не брала, у зв`язку з чим була позбавлена можливості висловити свою позицію по справі.

Встановлено, що відповідач ОСОБА_1 про розгляд справи №760/7588/21 повідомлялася шляхом надсилання судових повісток про виклик разом з примірником позовної заяви, ухвалами за адресою проживання, повідомленою у відзиві на позовну заяву: АДРЕСА_3 .

Посилання відповідача про необізнаність про дану судову справу спростовується поштовим повідомленням про особисте отримання судових повісток (а.с. 93, ); клопотанням про відкладення судового засідання (а.с. 125); відзивом на позовну заяву (а.с. 86-89)

Вказане підтверджує, що відповідач була обізнана про справу, яка розглядається судом відносно неї, а отже могла стежити за її ходом за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду, або подання усних/ письмових запитів щодо стану розгляду справи, що узгоджується з рішенням ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України», за змістом якого сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Також суд зауважує, що відповідач обов`язком, передбаченим ст. 131 ЦПК України, щодо повідомлення про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи не скористався. А за приписами ч. 1 вказаної норми у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

За змістом положень ст. 288 ЦПК України скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення. Наявність наведених вище обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії»).

За таких обставин, враховуючи, що заявником не надано доказів які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення .

Суд звертає увагу, що не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони уже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення.

Таким чином, заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Згідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 258-261, 287-289 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Лакусти О.І. про перегляд заочного рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 16 лютого 2023 року у цивільній справі №760/7588/21 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у відповідності до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Кушнір