ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/307/24
провадження № 2/753/2961/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" лютого 2024 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Промінь-С" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

26 грудня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ТОВ "Промінь-С" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що ТОВ "Промінь-С" надає житлово-комунальні послуги будинку АДРЕСА_1 . Відповідач є власником квартири № 210 зазначеного будинку. Між позивачем та відповідачем ОСОБА_1 було укладено договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій № СР/5/210 від 02 серпня 2018 року. Відповідачем не виконуються умови договору, у зв`язку із чим у неї станом на 25 грудня 2023 року утворилася заборгованість за надані житлово-комунальні послуги у розмірі 9 641,35 грн. Зазначену заборгованість, а також 3% річних від суми боргу, що становить 210,00 грн., та збитки від інфляції у розмірі 903, 70 грн., що у загальному розмірі становить 13 413, 87 грн., позивач просить стягнути на свою користь з відповідача у судовому порядку.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 січня 2024 року цивільну справу № 753/307/24 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 11 січня 2024 року.

29 січня 2024 року до суду надійшла інформація від виконавчого комітету Луцької міської ради, у якій зазначено, що ОСОБА_1 була знята з місця реєстрації за адресою: АДРЕСА_3 , яку у позові зазначав позивач, у зв`язку із вибуттям до нового місця проживання.

06 лютого 2024 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача.

Ухвалою суду від 08 лютого 2024 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд позовної заяви за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

16 лютого 2024 року до суду від позивача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи, а саме: копії особового рахунку до договору СР/5/210, фото платежів до договору, довідку № 31 від 15 лютого 2024 року. У клопотання також було зазначено, що відповідачем було погашено заборгованість у розмірі 9641, 35 грн, разом з тим представник позивача просив не розглядати вимогу щодо стягнення інфляційної складової боргу та 3% річних.

21 лютого 2024 року до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач зазначила, що у неї відсутня заборгованість, про яку у позові зазначає позивач.

23 лютого 2024 року від позивача надійшла заява про закриття провадження у справі, яка обгрунтована тим, що відповідачем було погашено заборгованість перед позивачем, а отже наразі відсутній предмет спору. Окрім того позивач просив суд повернути йому сплачений судовий збір.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України, суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Верховний Суд у складі колегії суддів Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у справі № 638/3792/20 роз`яснив, що мається на увазі під відсутністю предмета спору.

Так, закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Поняття "юридичного спору" має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття "спір про право" (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття "спору про право" має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Статтею другою ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто, правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.06.2019 у справі № 13/51-04, провадження № 12-67гс19, прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема у випадку припинення існування предмета спору, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

З огляду на підхід, який Велика Палата Верховного Суду застосувала у постанові від 26.06.2019 у справі № 13/51-04, провадження № 12-67гс19, Об`єднана палата Касаційного цивільного суду зробила висновок, що закриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України можливе, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення.

Як вбачається із заяви представника позивача, відповідачем було погашено заборгованість за житлово-комунальні послуги, у зв`язку із чим наразі між сторонами відсутній предмет спору.

Вказані обставини дають суду підстави дійти висновку, що оскільки наразі між сторонами відсутній предмет спору, позивач не підтримує своїх вимог про що надав відповідну заяву, відтак провадження у справі підлягає закриттю на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України.

Стосовно клопотання представника позивача про повернення судового збору, суд зазначає, що відповідно до пункту 5 частини першої статті 7 ЗУ "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

З огляду на викладене, клопотання представника позивача підлягає задоволенню, а судовий збір підлягає поверненню.

Керуючись статтями 255, 258, 260, 353 ЦПК України, та статтею 7 Закону України "Про судовий збір", суд, -

УХВАЛИВ:

провадження у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Промінь-С" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги - закрити.

Повернути Товариству з обмеженою відповідальністю "Промінь-С" суму сплаченого судового збору у розмірі 2684,00 грн., сплачений 11 грудня 2023 року згідно платіжної інструкції № 1289, за реквізитами: отримувач ГУК у м. Києві/Дарниц.р-н/22030101; рахунок UA0026003, код 37993783; Банк одержувача Казначейство України (ел.адм.подат.); призначення платежу: 101 Інфо запису:33587098 Судовий збір за позовом ТОВ "Промінь-С", Дарницький районний суд м. Києва.

Роз`яснити, що повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Шаповалова К.В.