Справа № 645/641/24
Провадження № 2-о/645/44/24
У Х В А Л А

08 лютого 2024 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Шевченко Г.С., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Служба у справах дітей по Немишлянському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення,

в с т а н о в и в :

02.02.2024 року до Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшла вказана заява.

Ухвалою суду від 05.02.2024 р. заяву залишено без руху та наданий час для усунення недоліків.

08.02.2024 року на електронну адресу суду на виконання ухвали від 05.02.2024 року представником заявника адвокатом Сергєєвим М.А. подано заяву про усунення недоліків.

Суддя, дослідивши заяву про усуненення недоліків та додані до неї документи, вважає, що необхідно продовжити строк для усунення недоліків за таких підстав.

За змістом ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Виходячи з положень ч. 3 ст. 294 ЦПК України, а також роз`яснень, викладених у постанові Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року, заява про встановлення факту, що має юридичне значення, повинна відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ст.ст. 175, 177 ЦПК, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим ст.ст. 294, 318 ЦПК України. Недотримання заявником вказаних вимог унеможливлює відкриття провадження у справі та є підставою для залишення заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, без руху.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

18.10.2023 року набув чинності Закон України від 29.06.2023 року № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким, зокрема, внесені зміни до ЦПК України.

Частина 6 ст. 14 ЦПК України викладена у наступній редакції: адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

За змістом ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Заява від 08.02.2024 року, яка підписана представником заявника - адвокатом Сергєєвим М.А., в порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не містить РНОКПП представника, на підставі якого він зареєстрував електронний кабінет, що позбавляє суд можливості дозволити працівнику апарату суду внести його ідентифікаційні дані до автоматизованої системи діловодства, перевірити наявність Електронного кабінету та виконати вимоги ч. 7 ст. 14 ЦПК України.

Крім того, суд звертає увагу, що заява від імені адвоката Сергєєва М.А. про усунення недоліків заяви від 08.02.2024 р. надійшла на електронну адресу Фрунзенського районного суду м. Харкова в електронній формі без скріплення її електронним цифровим підписом заявника, а тому вважається такою, що не підписана особою, яка її подала.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 175-178, 185, 294 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Продовжити ОСОБА_1 у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Служба у справах дітей по Немишлянському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду.

Надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків протягом 5 днів з дня отримання копії зазначеної ухвали.

Роз`яснити заявнику його право протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали усунути виявлені недоліки, шляхом подання заяви з додержанням вимог, встановлених ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Г.С. Шевченко