З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 березня 2024 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:
головуючого судді Сидоренко І.О.,
секретаря судового засідання Зубкова В.В.,
прокурора Кравченко Р.О.,
розглянувши у судовому засіданні в режимі дистанційного судового провадження цивільну справу за позовом Керівника Слов`янська окружна прокуратура Донецької області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, -
23 серпня 2023 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява Керівника Слов`янська окружна прокуратура Донецької області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів.
В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що вироком Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 26.05.2023 року у справі № 243/1968/23 ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
Судом встановлено, що 12 травня 2023 року, о 05 годині 00 хвилин, ОСОБА_1 прибув на берег річки Сіверський Донець поблизу села Стародубівка Миколаївської міської територіальної громади Краматорського району Донецької області, де маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, в не передбачений законом спосіб, у заборонений час, із забороненим знаряддям лову - лісковим павуком.
Під час розгляду кримінального провадження питання про відшкодування ОСОБА_1 шкоди, завданої незаконним рибним та водним добувним промислом рибному господарству України, не вирішувалося. В добровільному порядку ОСОБА_1 шкоду не відшкодовано.
Вирок Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 26.05.2023 набрав законної сили 26 червня 2023 року.

Тому позивач просить суд стягнути з ОСОБА_1 шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу незаконним заняттям рибним та водним добувним промислом в розмірі 63223,00 гривень.

Представник Слов`янської окружної прокуратури в судовому засіданні підтримав заявлені вимоги, проси суд стягнути з відповідача на користь держави шкоду, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, в сумі 63223,00 гривень.

Представник Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області в судове засідання не з`явився, проте направив на адресу суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій на заявлених вимогах наполягав, просив їх задовольнити у повному обсязі.

Відповідач належним чином та завчасно була повідомлена про час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася, у зв`язку з чим, суд вважає за можливе ухвалити рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.

Судом встановлено, що 12 травня 2023 року, о 05 годині 00 хвилин, ОСОБА_1 прибув на берег річки Сіверський Донець поблизу села Стародубівка Миколаївської міської територіальної громади Краматорського району Донецької області, де маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, в не передбачений законом спосіб, у заборонений час, із забороненим знаряддям лову - лісковим павуком.

ОСОБА_1 , реалізуючи свій протиправний умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, в не передбачений законом спосіб, достовірно знаючи про встановлені вимоги ст.ст. 27, 38 Закону України «Про тваринний світ», ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», вимоги п.п. 3.1, 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 18.06.1998 № 1126, п.п.4 п.4 Правил любительського і спортивного рибальства, що затверджені наказом Міністерства аграрної політики та продовольства від 19.09.2022 № 700, в порушення п.1 наказу Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області № 48 від 29.03.2023 «Про встановлення весняно-літньої нерестової заборони на вилов водних біоресурсів у водних об`єктах Донецької області у 2023 році», згідно якого встановлено строк заборони на лов (добування) риби у весняно-літній період природного відтворення (нересту) в 2023 році на території та акваторії водних об`єктів, розташованих в районі діяльності Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), а саме: адміністративної території Донецької області з розташованими на ній водними об`єктами до двокілометрової прибережної смуги Азовського моря, за виключенням пониззя річки Кальміус до греблі Павлопольського водосховища у терміни: у річках - з 1 квітня по 21 травня 2023 (50 діб), у водосховищах та озерах - з 1 квітня до 10 червня 2023 (70 діб), у новостворених водних об`єктах, а також у придаткових системах річок та інших водних об`єктах - з 01 квітня до 30 червня 2023 (90 діб), враховуючи абз. 4 п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля», о 05 годині 00 хвилин 12 травня 2023 ОСОБА_1 за допомогою знаряддя лову «павук», використання якого заборонено Правилами любительського і спортивного рибальства, без належного дозволу, в заборонений час (період нересту) здійснив вилов водних біоресурсів з річки Сіверський Донець поблизу села Стародубівка Миколаївської міської територіаьної громади Краматорського району Донецької області: виду «білизна» в кількості 3 екземплярів загальною вагою 5,4 кг, вартістю по 1649 грн. за штуку, загальною вартістю 4947 грн.; виду «судак звичайний» в кількості 1 екземпляр загальною вагою 0,4 кг, вартістю 3587,00 грн. за штуку; виду «товстолоб (білий, строкатий, гібриди)», в кількості 2 екземпляра, загальною вагою 2,8 кг, вартістю по 3638,00 грн. за штуку загальною вартістю 7276,00 грн.; виду «лящ» в кількості 23 екземпляра, загальною вагою 4,8 кг, вартістю по 1649,00 грн. за штуку загальною вартістю 37927,00 грн.; виду «карась сріблястий», в кількості 6 екземплярів, загальною вагою 2,0 кг, вартістю по 1581,00 грн. за штуку, загальною вартістю 9486,00 грн.

Вироком Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 26.05.2023 року у справі № 243/1968/23, по матеріалам кримінального провадження № 0000161, ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Вирок набрав законної сили 27 червня 2023 року.

Під час розгляду кримінального провадження питання про відшкодування ОСОБА_1 шкоди, завданої незаконним рибним та водним добувним промислом рибному господарству України, не вирішувалося.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Діями ОСОБА_1 заподіяна істотна шкода водним біоресурсам, згідно з Таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209, розмір такої шкоди становить 63223,00 грн. Розмір шкоди, розрахований начальником Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області.

Також розмір шкоди, заподіяної ОСОБА_1 навколишньому природному середовищу незаконним заняттям рибним та водним добувним промислом, встановлений висновком експерта № 18/05/23 від 22 травня 2023 року за результатами проведення судової економічної експертизи по матеріалам кримінального провадження № 0000161, та складає 63223,00 гривень.

Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Законом України «Про тваринний світ»; Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища»; Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Постановою КМ України № 1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

При цьому, згідно з ч. 7 ст. 128 КПК України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Згідно з ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

При цьому, у пункті 3.15.1 Правил любительського і спортивного рибальства зазначено, що забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної і морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених цією Конституцією.

Відповідно до вимог ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Згідно зі ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Ці кошти направляються на охорону та відтворення об`єктів тваринного світу згідно з постановою Кабінету Міністрів України №1147 від 17.09.1996.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» об`єкти тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи неволі.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» зазначено, що громадяни зобов`язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Компетентним органом, який має здійснювати захист державних інтересів, є Управління державного агентства рибного господарства у Донецькій області, яке має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів».

Органи рибоохорони мають право самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарюваня та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони , використання і відтворення водних біоресурсів.

Проте, вказане повноваження Управлінням державного агентства рибного господарства у Донецькій області не використано.

Згідно повідомлення Управління державного агентства рибного господарства у Донецькій області від 22 серпня 2023 року Донецький рибоохоронний патруль не звертався до суду з цивільним позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст. 37 якого передбачає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Згідно інформації від 14 серпня 2023 року Державною екологічною інспекцією у Донецькій області заходи щодо відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_1 не вживалися. З позовною заявою про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_1 , Державна екологічна інспекцієя у Донецькій області не зверталася.

Частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VII визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу

За таких обставин, суд вважає позовні вимоги керівника Слов`янської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління державного агентства рибного господарства у Донецькій області, до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконним заняттям рибним та водним добувним промислом, є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ст. 5 Бюджетного кодексу України бюджетна система України складається з державного бюджету та місцевих бюджетів.

Місцевими бюджетами є бюджет Автономної Республіки Крим, обласні, районні бюджети та бюджети місцевого самоврядування.

Бюджетами місцевого самоврядування є бюджети територіальних громад сіл, їх об`єднань, селищ, міст (у тому числі районів у містах), бюджети об`єднаних територіальних громад.

Статтею 7 Бюджетного кодексу України визначено, що принцип ефективності та результативності обґрунтовується при складанні та виконанні бюджетів усі учасники бюджетного процесу, які мають прагнути досягнення цілей, запланованих на основі національної системи цінностей і завдань інноваційного розвитку економіки, шляхом забезпечення якісного надання публічних послуг при залученні мінімального обсягу бюджетних коштів та досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів.

Бюджетні кошти використовуються тільки на цілі, визначені бюджетними призначеннями та бюджетними асигнуваннями.

Відповідно ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Згідно з п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Заявлена до стягнення сума підлягає зарахуванню на аналітичний рахунок відповідного територіального органу Державної казначейської служби України, який у відповідності до вимог п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 БК України розподіляє зазначені кошти в автоматизованому режимі наступним чином:30 відсотків зараховуються до спеціального фонду державного бюджету, 20 відсотків зараховуються до спеціального фонду обласного бюджету, 50 відсотків зараховуються до спеціального фонду сільського, селищного, міського бюджету, бюджету об`єднаних територіальних громад, перерахувавши кошти на рахунок, відкритий в Головному управлінні Державної казначейської служби України у Донецькій області.

Згідно зі ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Відповідно до ст. 57 Закону України «Про тваринний світ», ст. 21 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» державний контроль у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, за провадженням рибогосподарської діяльності здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства.

Статтею 28 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 5.3. Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, органи рибоохорони, що здійснюють охорону, відтворення і державний контроль використання водних живих ресурсів, відповідно до законодавства, мають право, зокрема, подавати позови про відшкодування збитків і втрат, заподіяних підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів.

Згідно з п. 6.16 Положення про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 26 від 19.01.2012 року, управління Державного агентства рибного господарства мають право самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Згідно з п.п. 1, 7 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України № 895 від 30.09.2015 Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства. Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони).

Відповідно до вимог п.п. 2, 9 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України №895 від 30.09.2015, Держрибагентство у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання.

Органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних питаннях, що виникають у сфері охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів та регулювання рибальства на території Донецької області є Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області, яке повинно виступати позивачем в суді, проте починаючи з 22.08.2023 та до цього часу із відповідною позовною заявою до суду не звернулося, будь-яких цивільно-правових заходів щодо стягнення з ОСОБА_1 матеріальної шкоди, заподіяної незаконним виловом риби не вживало, що підтверджується інформацією від 22.08.2023 № 1-7-9/921-23.

Враховуючи те, що незаконний вилов риби здійснювався на водоймі, що розташована на території Миколаївської міської територіальної громади Донецької області, кошти, на відшкодування завданих збитків слід стягнути на рахунок бюджету Миколаївської міської ради Донецької області.

За таких обставин з відповідачів, враховуючи висновок експерта № 18/05/23 від 22 травня 2023 року за результатами проведення судової економічної експертизи по матеріалам кримінального провадження № 0000161, підлягає стягненню шкода в розмірі 63223,00 гривень, заподіяна навколишньому природному середовищу незаконним заняттям рибним та водним добувним промислом.

При вирішенні питання про відшкодування судових витрат, суд враховує наступне.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях

Згідно зі ст. 133 ЦПК України, судовий збір включено до складу судових витрат. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, судовий збір у разі задоволення позову, покладається на відповідача.

Пунктом 1 частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою судовий збір сплачується в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні суми судового збору, який має бути стягнуто з відповідача, суд враховує дату подання позову - 23 серпня 2023 року, а також розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який з 1 січня 2023 року становив 2684,00 гривні відповідно до Закону України «Про державний бюджет на 2023 рік».

Враховуючи викладене, а також те, що судом позовні вимоги задоволені в повному обсязі, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір у сумі 2684,00 гривень.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 69, 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 1166, 1190 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 13, 76, 78, 81, 89, 128, 141, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 353, 355, 356 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Керівника Слов`янська окружна прокуратура Донецької області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на користь держави на рахунок, відкритий в Головному управлінні Державної казначейської служби України у Донецькій області (реквізити: отримувач Донецьке ГУК/Миколаївська МТГ/, назва банку Казначейство України (ЕАП), ОКПО 37967785, р/р UA 0005568, код доходів 24062100 грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності) шкоду заподіяну навколишньому природному середовищу незаконним заняттям рибним та водним добувним промислом в сумі 63223, 00 грн. (шістдесят три тисячі двісті двадцять три) 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , судовий збір на користь держави у сумі 2684,00 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) 00 копійок на рахунок отримувача: UA0026001, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Повний текст рішення виготовлений 06 березня 2024 року.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

На рішення суду позивачем може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду І.О. Сидоренко