Справа №442/7372/22
Провадження №2/442/43/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 січня 2024 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

в складі: головуючого судді Гарасимків Л.І.

за участю секретаря судового засідання Петрів В.М.

позивача ОСОБА_1

представника позивача - адвоката Тунський А.Р.

представника відповідача Дрогобицької обєднаної територіальної громади в особі Дрогобицької міської Ради - Бешлей М. Р.

представника третіх осіб - адвоката Алексеєнко А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дрогобичі в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 442/7372/22 ( 2/442/43/2024) за позовом ОСОБА_1 до Дрогобицької об`єднаної територіальної громади в особі Дрогобицької міської ради Львівської області, за участю третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з врахуванням уточнених вимог з позовом до відповідача Дрогобицької об`єднаної територіальної громади в особі Дрогобицької міської ради Львівської області, за участю третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

В обґрунтування позову посилається на те, що він є сином покійних ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Родинний зв`язок між ними підтверджується копією повторно виданого Свідоцтва про народження ОСОБА_1 ( серія НОМЕР_1 від 09 листопада 2022 року.)

ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 63 роки померла матір - ОСОБА_5 , про що Дрогобицьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області зроблено відповідний актовий запис за № 514 та видано Свідоцтво про смерть Серія НОМЕР_2 від «28» липня 2016 року. За життя мати ОСОБА_5 заповіт не склала.

ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 71 рік помер батько - ОСОБА_6 , про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дрогобичі Дрогобицького району Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) зроблено відповідний актовий запис за № 655 та видано Свідоцтво про смерть Серія НОМЕР_3 від «29» липня 2022 року.

За життя батько ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 склав заповіт, у присутності двох свідків: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яким все належне йому майно, з чого б воно не складалося та де б воно не знаходилося, і взагалі все те, на що він за законом матиме право і що буде належати йому на момент смерті, заповів своєму синові ОСОБА_1 .

Даний заповіт посвідчено приватним нотаріусом Дрогобицького районного нотаріального округу Легедою Миколою Миколайовичем 27 липня 2022 року та зареєстрований в реєстрі за № 615,616.

Після смерті батьків відкрилася спадщина на належне їм спадкове майно, а саме право власності на квартиру АДРЕСА_1 . Дана квартира належала по (одній другій) ідеальної частки батькові ( ОСОБА_6 ) та матері ( ОСОБА_5 ), згідно Свідоцтва на право власності на квартиру (будинок), виданого 28 січня 1997 року Дрогобицьким міським бюро з приватизації державного житлового фонду, згідно з розпорядженням від 28 січня 1997 року за № 19-р, зареєстрованого в Дрогобицькому МБТІ і записана у реєстрову книгу за №7631.

Після смерті матері - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 ні чоловік - ОСОБА_6 (батько позивача ОСОБА_1 ), ні син - ОСОБА_1 ( який помер) не оформили у встановленому законом порядку своїх спадкових прав, при тому, що батько проживав разом зі своєю дружиною (матір`ю позивача) та вели спільне господарство до дня її смерті.

10 листопада 2022 року, з метою оформлення своїх спадкових прав після смерті батьків позивач ОСОБА_1 звернувся із відповідними заявами про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Легеди Миколи Миколайовича.

Як вбачається з Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі за № 70596667 від 10.11.2022 року, приватним нотаріусом Дрогобицького районного нотаріального округу Легеда Миколою Миколайовичем була відкрита спадкова справа після смерті ОСОБА_6 (номер у спадковому реєстрі:69909515) з метою видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті його батька ОСОБА_6 на належну йому (одну другу) ідеальну частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Проте, як вбачається з Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 10 листопада 2022 року виданої приватним нотаріусом Дрогобицького районного нотаріального округу Легеда Миколою Миколайовичем, позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , на належну їй (одну другу) ідеальну частку квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Причиною відмови нотаріуса стало пропущення строку для прийняття спадщини, а також не подання оригіналу правовстановлюючого документу на ім`я спадкодавця на зазначену вище квартиру, а лише його копія. Для прийняття спадщини йому було рекомендовано звернутися до суду.

Крім того, зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_8 у віці 43 роки помер рідний брат позивача - ОСОБА_9 , про що Дрогобицьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області зроблено відповідний актовий запис за № 530 та видано Свідоцтво про смерть Серія НОМЕР_4 від «18» серпня 2017 року.

Вважає, що він є єдиним спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 . Інших спадкоємців, які б претендували на зазначену частку спадкового майна ОСОБА_5 за законом, чи за заповітом немає. Вважав, що батько є єдиним власником квартири за адресою АДРЕСА_2 , відтак у зв`язку із вказаними обставинами він не може оформити свої спадкові права та отримати свідоцтво про право на спадщину на майно в нотаріальній конторі, а тому змушений звернутися до суду за захистом своїх спадкових прав.

Ухвалою від 28.11.2022 в зазначеній справі відкрито провадження та постановлено розглядати дану справу в порядку загального позовного провадження. Встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подачі відзиву на позовну заяву. Також позивачу встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, а відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення.

09.12.2022 року від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання про залучення третіх осіб ОСОБА_2 , так як остання звернулася із заявою щодо прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_9 , рідного брата позивача.

20.12.2022 від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про уточнення позовних вимог.

21.12.2022 року ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області було залучено до справу , як третю особу ОСОБА_2

28.12.2022 року від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання про залучення третіх осіб ОСОБА_3 , дружину ОСОБА_9 , рідного брата позивача та ОСОБА_4 , сина ОСОБА_9 , рідного брата позивача .

21.02.2023 року ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області було залучено до справу , як третіх осіб ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

01.03.2023 року від державного нотаріуса Кушнір О.. надійшла копія спадкової справи.

Ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 03.05.2023 року закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник -адвокат Тунський А.Р. позовні вимоги підтримали, надали пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві. Просили суд позовні вимоги задоволити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті матері - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 та визнати за ним право приватної власності в порядку спадкування за законом після смермі матері на 1/2 ідеальну частку квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 .

Представник відповідача Дрогобицької обєднаної територіальної громади в особі Дрогобицької міської Ради , Бешлей М. Р. з приводу позовних вимог поклалася на думку суду.

Треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які також допитані в судовому засіданні, за їх зхгодою як свідки, та їх представник адвокат Алексеєнко А.А. заявлені позовні вимоги заперечили. Вважали, що останні повинні бути залучені до справи відповідачами, оскільки прийняли спадщину після смерті ОСОБА_10 шляхом проживання із спадкодавцею на час відкриття спадщини, ОСОБА_9 ( чоловіка , батька), який був зареєстрований та проживав разом із ОСОБА_5 та вважається таким, що фактично прийняв спадщину. А вони є правонаступниками останнього , зокрема й у правах на спадщину після померлої ОСОБА_5 . А тому ввжають, щшо позивач не є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_5 . Крім того вважають, що підстав для задоволення позову немає, так як позивачем не наведено жодного доказу на підтвердження своїх доводів. Строк для прийняття спадщини пропущено останнім не з поважних причин , а вимога щодо визнаннч права приватної власності в порядку спадкування за законом подана передчасно. Просять в задоволенні позовних вимог відмовити.

Заслухавши пояснення сторін, пояснення третіх осіб, свідків, дослідивши та перевіривши зібрані по справі докази, оцінивши їх в сукупності, суд вважає, що позов слід задовольнити частково з наступних підстав.

Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК, що має місце в даній справі.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Судом встанолено, що позивач є сином покійних ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Родинний зв`язок між ними підтверджується копією повторно виданого Свідоцтва про народження ОСОБА_1 ( серія НОМЕР_1 від 09 листопада 2022 року.)

ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 63 роки померла матір - ОСОБА_5 , про що Дрогобицьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області зроблено відповідний актовий запис за № 514 та видано Свідоцтво про смерть Серія НОМЕР_2 від «28» липня 2016 року. За життя мати ОСОБА_5 заповіт не склала.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача, ОСОБА_6 , про що Дрогобицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дрогобичі Дрогобицького району Львівській області Західного міжрегіонального управління юстиції зроблено відповідний актовий запис про смерть за № 655 та видано Свідоцтво про смерть Серія НОМЕР_3 від «28» липня 2022 року.

За життя батько ОСОБА_6 склав заповіт, з у присутності двох свідків: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яким все належне йому майно, з чого б воно не складалося та де б воно не знаходилося, і взагалі все те, на що він за законом матиме право і що буде належати йому на момент смерті, заповів своєму синові позивачу ОСОБА_1 . Даний заповіт посвідчено приватним нотаріусом Дрогобицького районного нотаріального округу Легедою Миколою Миколайовичем 27 липня 2022 року та зареєстрований в реєстрі за № 615,616.

Крім того, встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_8 у віці 43 роки помер рідний брат позивача - ОСОБА_9 , про що Дрогобицьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області зроблено відповідний актовий запис за № 530 та видано Свідоцтво про смерть Серія НОМЕР_4 від «18» серпня 2017 року.

Після смерті матері ОСОБА_5 відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на (одну другу) ідеальну частку квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

10 листопада 2022 року, з метою оформлення своїх спадкових прав після смерті батьків позивач ОСОБА_1 звернувся із відповідними заявами про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Легеди Миколи Миколайовича.

Як вбачається з Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі за № 70596667 від 10.11.2022 року, приватним нотаріусом Дрогобицького районного нотаріального округу Легеда Миколою Миколайовичем була відкрита спадкова справа після смерті ОСОБА_6 (номер у спадковому реєстрі:69909515) з метою видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті його батька ОСОБА_6 на належну йому (одну другу) ідеальну частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Проте, як вбачається з Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 10 листопада 2022 року виданої приватним нотаріусом Дрогобицького районного нотаріального округу Легеда Миколою Миколайовичем, позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , на належну їй (одну другу) ідеальну частку квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Причиною відмови нотаріуса стало пропущення строку для прийняття спадщини, а також не подання оригіналу правовстановлюючого документу на ім`я спадкодавця на зазначену вище квартиру, а лише його копія.

Згідно зі ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Відповідно до частини 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивач звернувся до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини за законом після смерті матері та за заповітом після смерті батька ІНФОРМАЦІЯ_9 , тобто після смерті батька так як вважав, що батько є єдиним власником квартири за адресою АДРЕСА_2 .

Згідно п.24 Постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У постанові Верховного Суду України 26.09.2012 року по справі №6-85цс-12 зазначається, що правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до правової позиції викладеної у Постанові Верховного Суду України від 6 лютого 2013 року у справі 6-167цс12, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежало виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

За правилами ч.1ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.1ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 5 даної статті передбачено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи , а ч.6 що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1ст. 76 ЦПК України).

Що стосується посилань третіх осіб, щодо їх процесуального статусу -відповідачів по справі, то суд зазначає, що відповідно до ст. 51 ЦПК заміна відповідача чи залучення співвідповідача можливо виключно за клопотанням позивача, відтак останні були залучені як треті особи. Жодних вимог по даній справі вони не заявляли. Крім того факт проживання ОСОБА_9 на момент смерті ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_2 ні посясненнями третіх осіб, ні поясненнями допитаних в судовому засіданні свідків : ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , в судовому засідання свого підтвердження не знайшов. Всі одноголосно зазначили, що ОСОБА_9 часто навідував батьків, ночував у них, допомогав їм. Однак проживав він і вів спільне господарство зі своєю сім"єю за адресою АДРЕСА_3 . А державна реєстрація спадкоємця сама по собі не є беззаперечним доказом його постійного проживання на момент смерті спадкодавця за адресою реєстрації ( відповідна правова позиція Верховного Суду від 28.04.2021 року в справі № 204/2707/19 провадження № 61-15380св20)

Таким чином, враховуючи викладене та те, що спадщина за померлою ОСОБА_5 ніким не прийнята, інших спадкоємців, які б претендували на таку - не встановлено, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування та те, що позивачем надано належні та допустимі докази поважності пропущеного строку для прийняття спадщини, а тому суд приходить до висновку, що позивачу слід встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Однак, що стосується вимог про визнання права власності, то суд зазначає, що відповідно до положень п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Таким чином вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини.

Крім того позивачем не доведено факту відсутності правовостановлюючих документів на квартиру , що розташована за адресою АДРЕСА_2

З огляду на встановлені судом обставини, на які позивач посилався як на підставу своїх вимог щодо визнання права власності на (одну другу) ідеальну частку квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 в судовому засідання свого підтвердження не знайшли, відтак в тій частині позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Також при вирішенні даної справи суд зауважує, що відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 263 - 265, 268 ЦПК України, ст.ст. 1218, 1220, 1221, 1223, 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд

ухвалив:

Позов задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , у два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

В решті позовних вимог відмовити.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом 30 днів з часу проголошення рішення через місцевий суд до Львівського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 08.02.2024 року.

Суддя Л.І. Гарасимків