Справа № 496/3972/20
Провадження № 2/496/4/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2024 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді - Пасечник М.Л.

за участю секретаря - Гончаренко І.В.

позивача - ОСОБА_1

представника позивача - ОСОБА_2

відповідача - ОСОБА_3

представника відповідача - ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ житлового будинку в натурі між власниками та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ у натурі житлового будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить суд поділити житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в натурі між власниками, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , виділивши в натурі позивачу належні їй 2/3 частки, а відповідачці 1/3 частку вказаного житлового будинку; стягнути з ОСОБА_3 на її користь грошові кошти у розмірі 4373, 80 грн., які складаються з витрат на сплату судового збору - 840,80 грн., професійну правничу допомогу - 2000 грн., оплати послуг оцінювача - 1500 грн., оплату витягу з державного реєстру - 33 грн., та стягнути грошові кошти з відповідача, витрачені на проведення судово-будівельної експертизи.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначила, що вона є власницею 2/3 часток житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом. Її рідна сестра - ОСОБА_3 , є власницею 1/3 частки зазначеного житлового будинку, на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом. Спадщина складається з житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, а саме: житлового будинку, зазначеного на плані технічного паспорту літерою «А», загальною площею 51.40 кв.м., житловою площею 28.20 кв.м. та господарських будівель і споруд, які зазначені під літерами «Б», «В», «Г», «Е», «Є» - сараї, «Д» - вбиральня, І - цистерна, 1-3 - огорожі. Земельна ділянка знаходиться в користуванні, право власності не оформлене. Сторони не можуть дійти згоди про порядок користування і володіння вказаним будинком та земельною ділянкою. Позивач пропонувала виділити свої частки через МБТІ та нотаріально засвідчити угоду розподілу часток або ж продати частку ОСОБА_3 їй, проте відповідач відмовилася. Враховуючи викладене, позивач звернулася до суду з вказаним позовом.

Адвокат Дягілев В.В. в інтересах ОСОБА_3 звернувся до суду з зустрічною позовною заявою, в якому просить суд виділити ОСОБА_3 в натурі 1/3 частину житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами: сараєм, вбиральнею, сараєм, цистерною, огорожею, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи; встановити порядок користування земельною ділянкою, виділивши ОСОБА_3 у користування 1/3 частину земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до виділеної їй 1/3 частини вищевказаного житлового будинку; стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судовий збір у розмірі 840, 80 грн. та витрати, пов`язані з розглядом справи, а саме: витрати на професійну правничу допомогу - 2500 грн., оплату за проведення геодезії - 1500 грн., приблизну вартість проведення експертизи - 11800 грн.

В обґрунтування зустрічного позову адвокат Дягілев В.В. зазначив, що ОСОБА_3 є власником 1/3 частини житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Іншим співвласником 2/3 частин вказаного житлового будинку є ОСОБА_1 ОСОБА_3 вважає, що їй та ОСОБА_5 можуть бути виділені відокремлені частини житлового будинку із самостійними виходами, оскільки загальна площа будинку складає 51.40 кв.м., а житлова площа складає 28.20 кв.м. Спірний будинок розташований на земельній ділянці, на якій можливо зробити два окремих входи до житлового будинку та господарських будівель. Житловий будинок, який належить сторонам на праві спільної часткової власності, розташований на земельній ділянці, площею 0,14 га. Правовстановлюючі документи на земельну ділянку відсутні, оскільки вона не приватизована. Для того, щоб користуватися своєю часткою у житловому будинку і здійснювати за нею догляд, обслуговувати її та мати можливість проходу з вулиці на подвір`я, необхідно встановити порядок користування земельною ділянкою між сторонами, відповідно до виділених ним часток у житловому будинку. Згоди щодо поділу в натурі вищезазначеного житлового будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою ОСОБА_3 та ОСОБА_1 у добровільному порядку не дійшли. У зв`язку з викладеним, адвокат Дягілев В.В. звернувся до суду з вказаним зустрічним позовом.

У судовому засіданні ОСОБА_1 та адвокат Полубок Н.А. позовні вимоги підтримали, просили задовольнити та здійснити поділ вищевказаного будинку за першим варіантом поділу та порядок користування земельною ділянкою встановити за другим варіантом, оскільки між сторонами склався саме такий порядок користування житловим будинком та земельною ділянкою. Крім того, ОСОБА_1 вже зробила ремонт у частині будинку, який визначений першим варіантом поділу.

У судовому засіданні ОСОБА_3 та адвокат Осадча Н.В. зустрічні позовні вимоги підтримали, просили задовольнити та здійснити поділ вищевказаного будинку за четвертим варіантом поділу та порядок користування земельною ділянкою встановити за п`ятим варіантом, оскільки відповідач бажає мати особистий вхід до будинку, який перебудовувати не має наміру. Крім того, усі комунікації у будинку підключені за четвертим варіантом поділу.

Свідок ОСОБА_6 у судовому засідання пояснила, що вона є сусідкою позивача та відповідача, до смерті їхньої матері вони добре спілкувалися. На теперішній час у житловому будинку ніхто не проживає. ОСОБА_1 частіше приїжджає до матері на кладовище, сплачувала комунальні послуги, робила ремонт у будинку. ОСОБА_3 була жорстока по відношенню до матері, ОСОБА_1 більш м`яка. ОСОБА_3 закрила будинок та ОСОБА_1 не впускала. ОСОБА_1 прибирала огород та у дворі. ОСОБА_3 довгий час не давала ключі від хати. Свідок особисто бачила, як ОСОБА_1 прибирала та красила у веранді. ОСОБА_3 проживала у двох кімнатах за життя матері, одна кімната як спальня, інша кімната як кухня. У минулому році ОСОБА_3 обробляла огород.

Дослідивши письмові докази, висновок експерта, вислухавши пояснення сторін по справі, свідка, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником 2/3 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданим 10.08.2020 року державним нотаріусом Біляївської районної державної нотаріальної контори Одеської області Шевченко Ю.А.

ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності належить 2/3 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 219686155 від 10.08.2020 року.

Відповідно до звіту про незалежну оцінку ринкової вартості 2/3 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 51,4 кв.м., житловою площею 28,2 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , виданого ТОВ «Імперіал-777» 10.09.2020 року, ринкова (оціночна) вартість 2/3 частини об`єкта оцінки становить 34 955 грн.

09.11.2007 року КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» було видано технічний паспорт на житловий будинок індивідуального житлового фонду, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та складається з: «А» - житлового будинку; «Б» - сарай», «В»- сарай; «Г» - сарай; «Д» - вбиральня; «Е» - сарай; «Є» - сарай; «І - цистерна; «1-3» - огорожа.

28.08.2020 року ОСОБА_1 сплатила адвокату ОСОБА_7 грошові кошти у сумі 2000 грн. за підготовку позову, що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордеру № 24.

02.09.2020 року між адвокатом ОСОБА_7 та ОСОБА_1 було укладено договір № 3ц/20 про надання правової допомоги.

23.09.2020 року на рахунок Державної казначейської служби України в м. Київ були сплачені грошові кошти у сумі 33 грн. (3 грн. сума комісійної винагороди), призначення платежу: отримання відомостей з Державного реєстру речових прав (3575956), що підтверджується квитанцією №52LU-KYLL-5M4E.

ОСОБА_3 є власником 1/3 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданим 09.09.2020 року державним нотаріусом Біляївської районної державної нотаріальної контори Одеської області Шевченко Ю.А.

ОСОБА_3 на праві спільної часткової власності належить 1/3 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 225277643 від 23.09.2020 року.

ОСОБА_3 на праві спільної часткової власності належить 1/3 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 223306692 від 09.09.2020 року.

Згідно записів у погосподарській книзі за 2016-2020 роки, ст. 63 книга № 1, особовий рахунок № НОМЕР_1 за покійною ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , числиться земельна ділянка площею 0,14 га. за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою Біляївської об`єднаної територіальної громади Біляївської міської ради Одеської області № 702 від 24.12.2020 року.

ОСОБА_3 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , до складу її сім`ї входить донька - ОСОБА_9 , що підтверджується довідкою Біляївської об`єднаної територіальної громади Біляївської міської ради Одеської області № 698 від 22.12.2020 року.

ОСОБА_9 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьками є: ОСОБА_10 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 .

Відповідно до довідки Біляївської ЗОШ І-ІІІ ступенів № 1 Біляївської міської ради Одеської області № 60 від 24.12.2020 року ОСОБА_9 навчається у 10-Б класі з 07.09.2012 року по теперішній час.

22.12.2020 року між адвокатом Дягілевим В.В. та ОСОБА_3 було укладено додаткову угоду № 29 про надання правової допомоги.

23.12.2020 року ОСОБА_3 сплатила адвокату Дягілеву В.В. грошові кошти у сумі 2500 грн. за надання правової допомоги, що підтверджується розрахунковою квитанцією серії ББАЄ.

24.12.2020 року ПП «ОФІС БТІ» було видано технічний паспорт на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та складається з: «А» - житлового будинку; «Б» - сарай», «В»- сарай; «Г» - сарай; «Д» - вбиральня; «Е» - сарай; «Є» - сарай; «І - цистерна; «1-3» - огорожа. Замовник технічної інвентаризації - ОСОБА_3 .

15.11.2021 року судовим експертом Судової незалежної експертизи України Клівак О.В. було складено висновок експерта № СЕ-2401-1-1215.21 за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи, оціночно-будівельної та земельно-технічної експертизи, яким запропоновано 5 варіантів поділу домоволодіння та 6 варіантів порядку користування земельною ділянкою.

У судовому засіданні ОСОБА_1 та адвокат Полубок Н.А. просили суд здійснити поділ вищевказаного будинку за першим варіантом поділу та порядок користування земельною ділянкою встановити за п`ятим варіантом.

Відповідно до висновку експерта, ОСОБА_3 з часткою 1/3 при запропонованому першому варіанті поділу домоволодіння пропонується виділити наступні приміщення житлового будинку та господарські будівлі і споруди (на рис. 8 та у Додатках 2, 3 представлено зеленим кольором): приміщення житлового будинку, загальною площею 20,4 м2: 1-4 - житлова, площею 12,0 м2, вартістю 23325 грн.; 1-5 - кухня, площею 8,4 м2, вартістю 16327 грн.; господарські будівлі і споруди: сарай «Б», вартістю 9105 грн.; сарай «В», вартістю 10344 грн.; вбиральня «Д», вартістю 6755 грн.; сарай «Е», вартістю 5789 грн. Виділити ОСОБА_3 відповідну частину горища (горищного приміщення), що знаходиться безпосередньо над запропонованими до виділу їй приміщеннями з облаштуванням виходу на горище. Загальне вартісне вираження частини домоволодіння, запропонованої до виділу ОСОБА_3 за першим варіантом поділу, складає: 71645 грн., що більше за ідеальну частку 1/3 (див. стор. 40) на 71645 грн. - 42250 грн. = 29395 грн., та становить 71645 грн./126751 грн. = 6/10 або 3/5 частини домоволодіння. ОСОБА_1 з часткою 2/3 при запропонованому першому варіанті поділу домоволодіння пропонується виділити наступні приміщення житлового будинку (на рис. 8 та у Додатках 2, 3 представлено жовтим кольором): приміщення житлового будинку, загальною площею 31,0 м2: 1-1 - веранда, площею 10,7 м2, вартістю 15648 грн.; 1-2 - коридор, площею 4,1 м2, вартістю 7969 грн.; 1-3 - житлова, площею 16,2 м2, вартістю 31489 грн.; Виділити ОСОБА_1 відповідну частину горища (горищного приміщення), що знаходиться безпосередньо над запропонованими до виділу їй приміщеннями з облаштуванням виходу на горище. Загальне вартісне вираження частини домоволодіння, запропонованої до виділу ОСОБА_1 за першим варіантом поділу, складає: 55106 грн., що менше за ідеальну частку 2/3 (див. стор. 40) на 84501 грн. - 55106 грн. = 29395 грн., та становить 55106 грн./126751 грн. = 4/10 або 2/5 частини домоволодіння. Для відокремлення приміщень співвласників та забезпечення ізоляції частин житлового будинку одна від одної після поділу за даним варіантом необхідно виконати наступні роботи: - замурувати дверний проріз у стіні (перегородці) між приміщеннями 1-2 і 1-5; - переобладнати існуючий віконний проріз в приміщенні 1-5 у дверний проріз, влаштувавши у ньому дверний блок, для забезпечення входу до частини будинку, запропонованої до виділу ОСОБА_3 . Кожну з частин домоволодіння по АДРЕСА_1 після розподілу забезпечити індивідуальними системами водопостачання, каналізації, електропостачання, газопостачання та опалення шляхом влаштування нових та/або розгалуження існуючих труб [каналів] інженерних мереж та влаштування/перенесення приладів обліку [лічильників], димарів та іншого обладнання до відповідних частин будівель з метою забезпечення безперешкодного доступу до них (з виготовленням необхідної документації у відповідності до вимог законодавства та отриманням у відповідних інстанціях необхідних дозволів [технічних умов тощо]). Окрім вищевикладеного, при запропонованому першому варіанті поділу домоволодіння по АДРЕСА_1 до складу кожної з частин житлового будинку, запропонованої до виділу співвласникам, у відповідності до вимог ДБН та для забезпечення можливості використання їх для проживання в якості самостійних (відокремлених один від одного) об`єктів повинні входити: житлова кімната та допоміжні приміщення (передпокій, кухня, санвузол), а тому необхідно виконати також наступні роботи: - в частині житлового будинку, запропонованій ОСОБА_3 : - змінити функціональне призначення приміщення 1-5 на передпокій або вітальню, облаштувавши у його структурі простір під кухню-нішу9, у якому розмістити необхідне побутове обладнання (електроплита для приготування їжі, мийка, витяжка тощо); організувати у вказаному приміщенні примусову витяжну вентиляцію; при цьому, влаштувати поряд із дверним прорізом (який буде переобладнаний із існуючого вікна) новий віконний проріз для забезпечення приміщення 1-5 природним освітленням; - у куті між приміщеннями 1-1 та 1-5 влаштувати прибудову з приміщеннями суміщеного санвузла (мінімальною площею не менше 3,8 м2) та коридору, при цьому, загальна площа даної частини будинку після здійснення прибудови має складати не менше 28,0 кв.м.; облаштувати санвузол необхідним сантехнічним обладнанням (унітазом, умивальником, ванною або душовою кабіною, пральною машиною тощо); - влаштувати ґанок з козирком над входом до даної частини житлового будинку після поділу; - в частині житлового будинку, запропонованій ОСОБА_1 : - влаштувати в приміщенні 1-1 перегородку з дверним прорізом з метою відокремлення у ньому приміщень передпокою та суміщеного санвузлу (мінімальною площею не менш 3,8 м2), відповідно змінити функціональне призначення вказаного приміщення; встановити у прорізі дверний блок та облаштувати санвузол необхідним сантехнічним обладнанням (унітазом, умивальником, ванною або душовою кабіною, пральною машиною тощо); облаштувати простір у структурі новоутвореного передпокою під кухню-нішу9, розмістивши в ньому необхідне побутове обладнання (електроплита для приготування їжі, мийка, витяжка тощо) або залишити існуюче в ньому побутове обладнання, організувати у вказаному приміщенні примусову витяжну вентиляцію; - влаштувати ґанок з козирком над входом до даної частини житлового будинку після поділу або залишити існуючу прибудову «а1» з ґамнком. 9Кухня-нішаа - невідокремлений перегородкою простір у структурі житлової кімнати чи передпокою для розміщення кухонного обладнання без обіднього місця; може освітлюватися природним або «другим» світлом через фрамугу (п.3.19ДБНВ.2.2-15:2019 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення»). Виконання вищевказаних робіт з відокремлення вищевказаних частин житлового будинку та забезпечення можливості використання кожної з них для проживання (влаштування нових стін [перегородок], влаштування та переобладнання прорізів у конструкціях, тощо) необхідно проводити із дотриманням вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, зокрема й ДБН В.2.2-15:2019 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення». З огляду на відсутність вихідних даних (будівельні матеріали та конструкції, які буде використано, схеми, інші проектні рішення тощо), необхідних для визначення конкретного переліку та вартості робіт по зміні об`ємно-просторового рішення кожної з двох частин житлового будинку, а також по влаштуванню та переобладнанню інженерних систем, визначити вартість усіх робіт (витрат на переобладнання та перепланування, виконання інших робіт), які необхідно провести для поділу будинку на дві відокремлені частини, що обумовлюються необхідною документацією (проектними рішеннями) та отриманням у відповідних інстанціях необхідних дозволів [технічних умов тощо] у відповідності до вимог законодавства, неможливо. Запропонований експертом варіант перепланування/переобладнання житлового будинку домоволодіння по АДРЕСА_1 за першим варіантом поділу представлено на рис. 8 даного висновку, на якому графічно (лініями синього і червоного кольорів) відображено стіни (перегородки), які необхідно улаштувати, та прорізи, які необхідно замурувати (або улаштувати нові, переобладнати існуючі тощо), а також умовне місце розташування побутового та сантехнічного обладнання, що необхідно встановити. У зв`язку з тим, що частки співвласників (їх вартісне вираження) при запропонованому першому варіанті поділу домоволодіння по АДРЕСА_1 змінилися у порівнянні з ідеальними, експертом визначено розмір грошової компенсації за недоотриману частину будинку, що може бути сплачена тому із співвласників, який отримає меншу його частину, у відповідності до методик проведення судових експертиз та чинного законодавства, в т.ч.: - п. 3 ст. 358 Цивільного кодексу України «Здійснення права спільної часткової власності», де вказано «Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової вчасності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації»: - п.2 ст. 364 Цивільного кодексу України «Виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності», де вказано «Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (ч.2 ст. 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки»: - ч. 2 п. 7 «Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» від 04.10.1991 року №7, де зазначено, що «Якщо виділ технічно можливий, aлe з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв`язку з цим стосовно до ст.119 ЦК ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась». При цьому, вид вартості, за якою визначається розмір грошової компенсації саме за тих обставин, коли поділ (виділ частини) будинку в натурі є технічно можливим, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, у зазначеному пленумі ВСУ та інших нормативно-правових актах, не зазначається. А тому, виходячи з того, що розмір часток відповідно до чинного законодавства та методичних рекомендацій з проведення судових експертиз визначається на підставі інвентаризаційної вартості частин будинку (тобто, залишкової вартості будівель і споруд [див. стор. 36, 37 даного висновку]) - розмір грошової компенсації, що може бути сплачена відповідному співвласнику будинку, визначено експертом виходячи із вартісного вираження відхилення від ідеальної частки такого співвласника, визначеного на стор. 66 даного висновку (Примітка: вартісне вираження відхилення від ідеальної частки співвласника відображає залишкову вартість тих частин житлового будинку та господарських будівель і споруд, виділення яких в натурі є технічно неможливим, та фактично є витратами, що можуть бути понесені вказаним співвласником на зведення тих будівель і споруд або їх частин, які були недоотримані ним при запропонованому варіанті поділу). Виходячи з вищевикладеного, розмір грошової компенсації ОСОБА_1 за недоотриману нею частину досліджуваного домоволодіння у випадку поділу його за запропонованим першим варіантом, що може бути сплачена ОСОБА_3 , становить 29395 грн. (двадцять дев`ять тисяч триста дев`яносто п`ять гривень).

Другий варіант порядку користування досліджуваною земельною ділянкою виготовлений, виходячи із першого варіанту поділу домоволодіння по АДРЕСА_1 . ОСОБА_3 при запропонованому другому варіанті користування пропонується виділити земельну ділянку загальною площею 0,0470 га (у Додатку 3 показано зеленим кольором), що має форму неправильного багатокутника А-Б-В-Г-Д-Е-Є-Ж-З-И-6-5-4-А та відповідає площі, належній їй у відповідності до ідеальної частки 1/3. ОСОБА_1 при запропонованому другому варіанті користування пропонується виділити земельну ділянку загальною площею 0,0939 га (у Додатку 3 показано жовтим кольором), що має форму неправильного багатокутника А-Б-В-Г-Д-Е-Є-Ж-З-И-7-8-9-10-1-2-3-А та відповідає площі, належній їй у відповідності до ідеальної частки 2/3. Межу користування земельною ділянкою між співвласниками за другим варіантом користування (у Додатку 3 відображено червоним кольором) прокласти за ламаною лінією А-Б-В-Г-Д-Е-Є-Ж-З-И, а саме: - відрізки Ж-Є, Є-Е, Е-Д Д-Г, Г-В, В-Б, Б-А прокласти від кута ґанку (див. фото 22), далі по лінії розподілу житлового будинку, і далі вдовж контуру зовнішньої стіни приміщення 1-3 у напрямку фасадного металевого паркану (див. фото 4) до перетину з ним в точці А (дотримуючись паралельності відносно стіни гаражу на сусідній ділянці (див. фото 16, 17); - відрізок Ж-З прокласти від ґамнку (точки Ж) у напрямку тильної межі 7-8 (в т.ч. по городу); - відрізок З-И прокласти з поворотом у напрямку зовнішньої межі ділянки 6-7 (що проходить умовно по городу, див. фото 11, 12) до перетину з нею в точці И. Інші (зовнішні) межі земельних ділянок, запропонованих до виділу в окреме користування співвласників за даним варіантом порядку користування, прокласти у відповідності до фактичного розташування меж досліджуваної земельної ділянки на місцевості (у Додатку 3 відображено синім кольором). З урахуванням конфігурації земельної ділянки в цілому та розташування на ній будівель і споруд, з метою зручності у користуванні ділянкою та будівлями і спорудами після встановлення порядку користування за даним варіантом частину ділянки [орієнтовною площею 5 кв.м., у Додатку 4 умовно заштриховано оранжевим кольором] біля зовнішньої стіни частини житлового будинку (приміщення 1-3), що виділяється ОСОБА_1 , пропонується залишити ОСОБА_3 , при цьому, ОСОБА_3 має бути забезпечено періодичний доступ до вказаної зовнішньої стіни для обслуговування її ОСОБА_1 , [вздовж ліній А-Б-В], а саме для тимчасової установки будівельних обладнань та складування будівельних матеріалів з метою ремонту будівлі. Для забезпечення можливості нормального користування земельними ділянками і здійснення догляду за будівлями і спорудами, а також з метою дотримання вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, при запропонованому варіанті користування досліджуваною земельною ділянкою необхідно: - влаштувати огородження на межі земельних ділянок відповідно до схеми запропонованого варіанту користування (див. Додаток 3), яке не перешкоджатиме освітленню вікон приміщень житлового будинку; - забезпечити наявність хвірток і воріт в огорожі для входу (в`їзду) до кожної земельної ділянки після встановлення порядку користування між співвласниками. Кожна з частин домоволодіння після встановлення порядку користування земельною ділянкою повинна бути забезпечена індивідуальними інженерними системами водопостачання, каналізації, електропостачання, газопостачання та опалення, зокрема, виключити прокладання труб інженерних мереж, люків, технічних колодязів, стояків і т.і. будь-кого із співвласників на частині земельної ділянки іншого співвласника з метою забезпечення безперешкодного доступу до них. Після встановлення порядку користування земельною ділянкою за запропонованим варіантом забезпечити влаштування та орієнтацію димарів, димоходів, вентканалів та інших приладів відведення диму та продуктів згорання палива від котлів, колонок, камінів, печей та іншого обладнання в різних частинах домоволодіння, таким чином, щоб уникнути розповсюдження їх на територію та прямого потрапляння до приміщень суміжного власника (співвласника).

У судовому засіданні ОСОБА_3 та адвокат Осадча Н.В. просили суд здійснити поділ вищевказаного будинку за четвертім варіантом поділу та порядок користування земельною ділянкою встановити за п`ятим варіантом.

Відповідно до висновку експерта, ОСОБА_3 з часткою 1/3 при запропонованому четвертому варіанті поділу домоволодіння пропонується виділити наступні приміщення житлового будинку (на рис. 11 та у Додатку 6 представлено зеленим кольором): приміщення житлового будинку, загальною площею 31,1 м2: 1-1 - веранда, площею 10,7 м2, вартістю 15648 грн.; 1-4 - житлова, площею 12,0 м2, вартістю 23325 грн.; 1-5 - кухня, площею 8,4 м2, вартістю 16327 грн.; Виділити ОСОБА_3 відповідну частину горища (горищного приміщення), що знаходиться безпосередньо над запропонованими до виділу їй приміщеннями з облаштуванням виходу на горище. Загальне вартісне вираження частини домоволодіння, запропонованої до виділу ОСОБА_3 за четвертим варіантом поділу, складає: 55300 грн., що більше за ідеальну частку 1/3 (див. стор. 40) на 55300 грн. - 42250 грн. = 13050 грн., та становить 55300 грн. / 126751 грн. = 4/10 бо 2/5 частини домоволодіння. ОСОБА_1 з часткою 2/3 при запропонованому четвертому варіанті поділу домоволодіння пропонується виділити наступні приміщення житлового будинку та господарські будівлі і споруди (на рис. 11 та у Додатку 6 представлено жовтим кольором): приміщення житлового будинку, загальною площею 20,3 м2: 1-2 - коридор, площею 4,1 м2, вартістю 7969 грн.; 1-3 - житлова, площею 16,2 м2, вартістю 31489 грн.; господарські будівлі і споруди: сарай «Б», вартістю 9105 грн.; сарай «В», вартістю 10344 грн.; вбиральня «Д», вартістю 6755 грн.; сарай «Е», вартістю 5789 грн. Виділити ОСОБА_1 відповідну частину горища (горищного приміщення), що знаходиться безпосередньо над запропонованими до виділу їй приміщеннями з облаштуванням виходу на горище. Загальне вартісне вираження частини домоволодіння, запропонованої до виділу ОСОБА_1 за четвертим варіантом поділу, складає: 71451 грн., що менше за ідеальну частку 2/3 (див. стор. 40) на 84501 грн. - 71451 грн. = 13050 грн., та становить 71451 грн. / 126751 грн. = 6/10 або 3/5 частини домоволодіння. Для відокремлення приміщень співвласників та забезпечення ізоляції частин житлового будинку одна від одної після поділу за даним варіантом необхідно виконати наступні роботи: - замурувати дверний проріз у стіні (перегородці) між приміщеннями 1-1 і 1-2; - замурувати дверний проріз у стіні (перегородці) між приміщеннями 1-2 і 1-5; - влаштувати дверний проріз у стіні (перегородці) між приміщеннями 1-1 і 1-5, влаштувавши в ньому дверний блок, для забезпечення сполучення між приміщеннями частини будинку, запропонованої до виділу ОСОБА_3 ; - влаштувати дверний проріз в зовнішній фасадній стіні приміщення 1-3, влаштувавши у ньому дверний блок, для забезпечення входу до частини будинку, запропонованої до виділу ОСОБА_1 . Кожну з частин домоволодіння по АДРЕСА_1 після розподілу забезпечити індивідуальними системами водопостачання, каналізації, електропостачання, газопостачання та опалення шляхом влаштування нових та/або розгалуження існуючих труб [каналів] інженерних мереж та влаштування/перенесення приладів обліку [лічильників], димарів та іншого обладнання до відповідних частин будівель з метою забезпечення безперешкодного доступу до них (з виготовленням необхідної документації у відповідності до вимог законодавства та отриманням у відповідних інстанціях необхідних дозволів [технічних умов тощо]). Окрім вищевикладеного, при запропонованому четвертому варіанті поділу домоволодіння по АДРЕСА_1 до складу кожної з частин житлового будинку, запропонованої до виділу співвласникам, у відповідності до вимог ДБН та для забезпечення можливості використання їх для проживання в якості самостійних (відокремлених один від одного) об`єктів повинні входити: житлова кімната та допоміжні приміщення (передпокій, кухня, санвузол), а тому необхідно виконати також наступні роботи: - в частині житлового будинку, запропонованій ОСОБА_3 ; - в приміщенні 1-1 (з двору) частину віконного прорізу переобладнати у дверний проріз, влаштувавши у ньому дверний блок з подвійними дверима; - враховуючи те, що прибудова «а1» вже існує, залишити її, переобладнавши приміщення 1-6 у суміщений санвузол (мінімальною площею не менше 3,8 м2), який облаштувати необхідним сантехнічним обладнанням (унітазом, умивальником, ванною або душовою кабіною, пральною машиною тощо); при цьому, замурувати вхідний дверний проріз у стіні приміщення 1-6; - змінити функціональне призначення приміщення 1-6 на передпокій або вітальню та облаштувати в його структурі простір під кухню-нішу9, розмістивши в ньому необхідне побутове обладнання (електроплита для приготування їжі, мийка, витяжка тощо) або залишивши існуюче в ньому побутове обладнання; організувати у вказаному приміщенні примусову витяжну вентиляцію; - влаштувати ґанок з козирком над входом до даної частини житлового будинку після поділу або залишити існуючий ґанок біля прибудови «а1»; - в частині житлового будинку, запропонованій ОСОБА_1 : - влаштувати в приміщенні 1-3 перегородку з дверним прорізом з метою відокремлення у ньому приміщень житлової кімнати (мінімальною площею не менше 8,0 м2) та коридору шириною не менше 1,1 м), відповідно змінивши функціональне призначення частини вказаного приміщення; - змінити функціональне призначення приміщення 1-2 на суміщений санвузол (мінімальною площею не менше 3,8 м2), який облаштувати необхідним сантехнічним обладнанням (унітазом, умивальником, ванною або душовою кабіною, пральною машиною тощо); - у куті між приміщеннями 1-1 та 1-2 влаштувати прибудову з приміщеннями кухні мінімальною площею не менше 6,0 м2) та передпокою (коридору), при цьому, загальна площа даної частини будинку після здійснення прибудови має складати не менше 28,0 кв.м.; облаштувати кухню необхідним побутовим обладнанням (плита для приготування їжі, мийка, витяжка тощо), організувати у вказаному приміщенні примусову витяжну вентиляцію; - влаштувати ґанок з козиркам над входом до даної частини житлового будинку після поділу. 9Кухня-ніша - невідокремлений перегородкою простір у структурі житлової кімнати чи передпокою для розміщення кухонного обладнання без обіднього місця; може освітлюватися природним або «другим» світлом через фрамугу (п.3.19ДБНВ.2.2-15:2019 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення»). Виконання вищевказаних робіт з відокремлення вищевказаних частин житлового будинку та забезпечення можливості використання кожної з них для проживання (влаштування нових стін [перегородок], влаштування та переобладнання прорізів у конструкціях, тощо) необхідно проводити із дотриманням вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, зокрема й ДБН В.2.2-15:2019 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення». З огляду на відсутність вихідних даних (будівельні матеріали та конструкції, які буде використано, схеми, інші проектні рішення тощо), необхідних для визначення конкретного переліку та вартості робіт по зміні об`ємно-просторового рішення кожної з двох частин житлового будинку, а також по влаштуванню та переобладнанню інженерних систем, визначити вартість усіх робіт (витрат на переобладнання та перепланування, виконання інших робіт), які необхідно провести для поділу будинку на дві відокремлені частини, що обумовлюються необхідною документацією (проектними рішеннями) та отриманням у відповідних інстанціях необхідних дозволів [технічних умов тощо] у відповідності до вимог законодавства, неможливо. Запропонований експертом варіант перепланування/переобладнання житлового будинку домоволодіння по АДРЕСА_1 за четвертим варіантом поділу представлено на рис. 11 даного висновку, на якому графічно (лініями синього і червоного кольорів) відображено стіни (перегородки), які необхідно улаштувати, та прорізи, які необхідно замурувати (або улаштувати нові, переобладнати існуючі тощо), а також умовне місце розташування побутового та сантехнічного обладнання, що необхідно встановити. У зв`язку з тим, що частки співвласників (їх вартісне вираження) при запропонованому четвертому варіанті поділу домоволодіння по АДРЕСА_1 змінилися у порівнянні з ідеальними, експертом визначено розмір грошової компенсації за недоотриману частину будинку, що може бути сплачена тому із співвласників, який отримає меншу його частину, у відповідності методик проведення судових експертиз та чинного законодавства (див. стор. 68, 69 дано висновку). Розмір грошової компенсації, що може бути сплачена відповідному співвласнику будинку, визначено експертом виходячи із вартісного вираження відхилення від ідеальної частки такого співвласника, визначеного на стор. 81, 82 даного висновку (див. обґрунтування на стор. 69 даного висновку). Виходячи з вищевикладеного, розмір грошової компенсації ОСОБА_1 за недоотриману нею частину досліджуваного домоволодіння у випадку поділу його за запропонованим четвертим варіантом, що може бути сплачена ОСОБА_3 , становить 13050 грн. (тринадцять тисяч п`ятдесят гривень).

П`ятий варіант порядку користування досліджуваною земельною ділянкою виготовлений, виходячи із четвертого варіанту поділу домоволодіння по АДРЕСА_1 . ОСОБА_3 при запропонованому п`ятому варіанті користування пропонується виділити земельну ділянку загальною площею 0,0470 га (у Додатку 6 показано зеленим кольором), що має форму неправильного багатокутника 3-А-Б-В-Г-Д-Е-Є-Ж-З-И-К-Л-10-1-2-3 та відповідає площі, належній їй у відповідності до ідеальної частки 1/3. ОСОБА_1 при запропонованому п`ятому варіанті користування пропонується виділити земельну ділянку загальною площею 0,0939 га (у Додатку 6 показано жовтим кольором), що має форму неправильного багатокутника 3-А-Б-В-Г-Д-Е-Є-Ж-З-И-К-Л-9-8-7-6-5-4-3 та відповідає площі, належній їй у відповідності до ідеальної частки 2/3. Межу користування земельною ділянкою між співвласниками за п`ятим варіантом користування (у Додатку 6 відображено червоним кольором) прокласти за ламаною лінією 3-А-Б-В-Г-Д-Е-Є-Ж-З-И-К-Л, а саме: - відрізок 3-А прокласти від точки 3, яка є початком внутрішнього дерев`яного паркану (що на фото 18), по вказаному паркану у напрямку прибудови «а1» до точки А, яка знаходиться на відстані 1,0 м від кута вказаної прибудови; - відрізки А-Б, Б-В, В-Г, Г-Д, Д-Е, Е-Є, Є-Ж прокласти у напрямку кута між прибудовою «а1» та прибудовою «а» (див. фото 30), далі по лінії розподілу житлового будинку (в тому числі по зовнішній стіні прибудови «а»), по зовнішнім стінам приміщення 1-4 (в тому числі по лінії примикання його до сараю «Б», див. фото 74); - відрізок Ж-3 прокласти як бісектрису (посередині) кута, утвореного стінами житлового будинку та сараю «Б» (що на фото 67), на відстань близько 4,7 м; - відрізок 3-И прокласти вздовж бетонного вимощення, у напрямку внутрішнього дерев`яного паркану (що на фото 19, 22); - відрізок И-К прокласти у напрямку тильної межі 7-8 (в т.ч. по городу); - відрізок К-Л прокласти з поворотом у напрямку зовнішньої межі ділянки 9-10 (з металевої сітки, див. фото 8, 9) до перетину з нею в точці Л. Інші (зовнішні) межі земельних ділянок, запропонованих до виділу в окреме користування співвласників за даним варіантом порядку користування, прокласти у відповідності до фактичного розташування меж досліджуваної земельної ділянки на місцевості (у Додатку 6 відображено синім кольором). З урахуванням конфігурації земельної ділянки в цілому та розташування на ній будівель і споруд, з метою зручності у користуванні ділянкою та будівлями і спорудами після встановлення порядку користування за даним варіантом частину ділянки [орієнтовною площею 6 кв.м., у Додатку 6 умовно заштриховано зеленим кольором] біля зовнішньої стіни частини житлового будинку (приміщення 1-4), що виділяється ОСОБА_3 , пропонується залишити ОСОБА_11 , при цьому, ОСОБА_1 має бути забезпечено періодичний доступ до вказаної зовнішньої стіни для обслуговування її ОСОБА_3 [вздовж ліній Е-Є-Ж-З], а саме для тимчасової установки будівельних обладнань та складування будівельних матеріалів з метою ремонту будівлі. Для забезпечення можливості нормального користування земельними ділянками і здійснення догляду за будівлями і спорудами, а також з метою дотримання вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, при запропонованому варіанті користування досліджуваною земельною ділянкою необхідно: - влаштувати огородження на межі земельних ділянок відповідно до схеми запропонованого варіанту користування (див. Додаток 6), яке не перешкоджатиме освітленню вікон приміщень житлового будинку; - забезпечити наявність хвірток і воріт в огорожі для входу (в`їзду) до кожної земельної ділянки після встановлення порядку користування між співвласниками; - для забезпечення можливості проходу ОСОБА_1 у глибину земельної ділянки, в тому числі до сараю «Е» і вбиральні «Д», повністю демонтувати сарай «Б» (або перенести його на іншу частину земельної ділянки ОСОБА_1 [розібрати та влаштувати в іншому місці]), або ж влаштувати у стіні сараю «Б» (з боку вулиці) дверний проріз та встановити в ньому дверний блок; - у випадку необхідності проїзду у глибину земельної ділянки ОСОБА_1 , повністю демонтувати сарай «Б» та сарай «В» або перенести їх на іншу частину земельної ділянки ОСОБА_1 [розібрати та влаштувати в іншому місці]. Кожна з частин домоволодіння після встановлення порядку користування земельною ділянкою повинна бути забезпечена індивідуальними інженерними системами водопостачання, каналізації, електропостачання, газопостачання та опалення, зокрема, виключити прокладання труб інженерних мереж, люків, технічних колодязів, стояків і т.і. будь-кого із співвласників на частині земельної ділянки іншого співвласника з метою забезпечення безперешкодного доступу до них. Після встановлення порядку користування земельною ділянкою за запропонованим варіантом забезпечити влаштування та орієнтацію димарів, димоходів, вентканалів та інших приладів відведення диму та продуктів згорання палива від котлів, колонок, камінів, печей та іншого обладнання в різних частинах домоволодіння, таким чином, щоб уникнути розповсюдження їх на територію та прямого потрапляння до приміщень суміжного власника (співвласника).

ТОВ «Геодезична компанія» було видано технічний звіт з кадастрової зйомки земельної ділянки ОСОБА_3 , яка надана для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), за адресою: АДРЕСА_1 .

На фотознімках зображені житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами та земельна ділянка, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

За особовими рахунками, відкритими на ім`я ОСОБА_8 , були сплачені комунальні платежі за надання природного газу, за послуги розподілу природнього газу, за водопостачання, за електропостачання, за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується відповідними квитанціями.

Листом Одеського міжрайонного управління з експлуатації газового господарства № 456 від 29.08.2023 року повідомлено ОСОБА_1 про те, що після виділення в натурі її частки майна, та надання всіх необхідним документів АТ «Одесагаз», згідно Кодексу газорозподільних систем, надасть технічні умови та виконає приєднання до діючих мереж газопостачання.

КП «Біляївський водоканал» листом №143 від 19.07.2023 року повідомило ОСОБА_1 про те, що погоджує можливість для встановлення відокремленого водопровідного вводу за адресою: АДРЕСА_1 , за умови отримання технічних умов.

АТ «ДТЕК Одеські електромережі» листом № 101/26/03-7381 від 26.07.2023 року повідомило ОСОБА_1 про те, що вона може звернутися до вказаної установи за отриманням послуги з тимчасового приєднання після виділення в натурі її частки будинку з присвоєнням їй окремої поштової адреси.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Відповідно до ч.1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.

Відповідно до ч.1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле.

Частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Кожен із спадкоємців має право на виділ його частки в натурі (ст. 1278 ЦК України).

Відповідно до ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки (ч.ч. 1, 2 ст. 364 ЦК України).

Таким чином, виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності.

Водночас, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Як випливає з положення ч. 1 та ч. 3 ст. 367 ЦК України, поділ в натурі майна, яке перебуває у спільній частковій власності, може бути здійснено за домовленістю між співвласниками, шляхом укладання договору про поділ нерухомого майна, який повинен бути вчинений у письмовій формі з обов`язковим його нотаріальним посвідченням учасниками правочину. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

Проте, в тому випадку, якщо один із співвласників виявив бажання, не залежно від його мотивів, здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.09.2019 року у справі № 205/9065/15-ц (провадження № 61-21409св18) зроблено висновок, що «системний аналіз положень статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави дійти висновку про те, що у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася».

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.09.2019 року у справі № 712/9240/16-ц (провадження № 61-13395св19).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.12.2019 року у справі № 171/228/15-ц (провадження № 61-5812св19) зазначено, що «визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10.02.2021 року у справі № 445/442/16-ц (провадження № 61-13434св19) зроблено висновок, що «у справі, що переглядається, суди не врахували, що допустимим доказом про технічну можливість поділу в натурі об`єкту нерухомого майна є висновок експерта або уповноваженого суб`єкта господарювання саме щодо технічної можливості такого поділу».

Як роз`яснено в п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» № 7 від 04.10.1991 (зі змінами), в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.

Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв`язку з цим стосовно до ст. 119 ЦК України ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась.

Відповідно до п. 6 вищенаведеної Постанови при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру). Виділ, також, може мати місце за наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Як роз`яснив Верховний Суд України в постанові від 30.09.2015 року у справі №6-цс15, оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.12.2010 року № 1117 «Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них».

Відповідно до висновків Верховного Суду у постанові від 17.07.2019 року у справі № 750/2783/16-ц, правовий режим спільної часткової власності передбачає, що володіння, користування та розпорядження частковою власністю здійснюється за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди - спір вирішується судом. Незалежно від розміру часток співвласники при здійсненні зазначених правомочностей мають рівні права.

Забороняється обмеження прав одних учасників за рахунок інших. За відсутності згоди співвласників про поділ спільного майна це питання вирішується у судовому порядку.

За змістом статей 364, 367 ЦК України кожен із співвласників має право на виділ його частки майна в натурі, що перебуває у спільній частковій власності або поділ такого майна з дотриманням вимог статті 183 ЦК України.

За відсутності згоди співвласників про поділ спільного майна це питання вирішується у судовому порядку.

Здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна.

У тих випадках, коли в результаті виділу співвласнику передається частина житлового будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок.

При вирішенні зазначених спорів суди повинні виходити з положень статей 183, 367 ЦК України, відповідно до яких виділ частки в натурі (поділ будинку) може мати місце за наявності технічної можливості виділення кожній із сторін відокремленої частини будинку із самостійним виходом (квартири), яка відповідає розміру їх часток у приватній власності або технічної можливості переобладнання будинку в ізольовані квартирі без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна, з урахуванням принципів рівності та справедливості, зокрема рівнозначності та рівності виділених кожному із співвласників житлових та нежитлових приміщень частин будинку, їх функціонального призначення та розташування, можливості їх переобладнання з дотриманням технічних та будівельних норм для забезпечення їх автономного використання.

У постанові Верховного Суду від 03.04.2013 року у справі № 6-12цс13 вказано, що оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо).

У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок.

Виходячи з аналізу змісту норм ст.ст. 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України вбачається, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

Згідно ч. 1 ст. 88 ЗК України володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку.

Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки (ч. 4 ст. 88 ЗК України).

Частиною першою ст. 377 ЦК України встановлено, що до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Розмір та кадастровий номер земельної ділянки, право на які переходить у зв`язку з переходом права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, є істотними умовами договору, який передбачає набуття права власності на ці об`єкти (крім багатоквартирних будинків).

Право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд, об`єкта незавершеного будівництва, щодо якого зареєстровано право власності/спеціальне майнове право, переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені (ч.ч. 1, 2 ст. 1225 ЦК України).

У пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» від 16.04.2004 року № 7 вказано, що у справах за позовом учасників спільної власності на землю про встановлення порядку володіння й користування спільною земельною ділянкою, на якій розташовані належні їм: жилий будинок, господарські будівлі та споруди, суд з`ясовує і враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд, необхідність зведення будівель, розташування плодово-ягідних насаджень співвласників, можливість проходу з вулиці на подвір`я тощо. Враховуються також вимоги санітарних правил і правил протипожежної безпеки. В разі неможливості перенесення співвласником господарських будівель і насаджень на надану в його користування частину ділянки суд має обговорити питання про відповідну грошову компенсацію.

У постанові Верховного суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 13.11.2019 року по справі № 686/6888/15-ц вказано, що право користування земельною ділянкою визначається відповідно до часток кожного з власників нерухомого майна, розташованого на цій земельній ділянці, якщо інше не було встановлено домовленістю між ними. Однак у будь-якому випадку наявне в однієї особи право не може порушувати права іншої особи.

При вирішенні спору про встановлення порядку користування земельною ділянкою, визначаючи варіанти користування, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку.

Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстав немає, він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку. Якщо ж погодженого або встановленого порядку користування земельною ділянкою немає, то суд установлює порядок користування земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном.

Аналогічні висновки викладені Верховним Судом України у постановах від 15.05.2017 року у справі № 6-841цс16 та від 01.11.2017 року у справі № 6-2454цс16.

Згідно ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу (ч. 1 ст. 110 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (ст. 263 ЦПК України).

В судовому засіданні ОСОБА_1 та адвокат Полубок Н.А. повідомили, що вважають найбільш прийнятним запропонований експертом перший варіант поділу житлового будинку та другий варіант порядку користування земельною ділянкою, пояснивши це тим, що такий порядок користування будинком та земельною ділянкою склався між позивачем та відповідачем вже давно. Крім того ОСОБА_1 , у кімнатах визначених першим варіантом поділу, вже зробила ремонт.

Вказані твердження сторони позивача за первісним позовом підтвердила у судовому засіданні свідок ОСОБА_6 , яка повідомила, зокрема, що особисто бачила, як ОСОБА_1 робила ремонт та прибирала у веранді.

В судовому засіданні ОСОБА_3 та адвокат Осадча Н.В. просили здійснити поділ вищевказаного будинку за четвертим варіантом поділу та порядок користування земельною ділянкою встановити за п`ятим варіантом, оскільки відповідач бажає мати особистий вхід до будинку, та усі комунікації у будинку підключені за четвертим варіантом поділу.

Суд вважає доцільним здійснити поділ житлового будинку за першим варіантом, запропонованим експертом та визначити порядок користування земельною ділянкою за другим варіантом, адже він виготовлений виходячи із першого варіанту поділу домоволодіння, оскільки перший варіант поділу є найбільш прийнятний з точки зору доцільності, враховуючи зроблений ремонт ОСОБА_1 саме в тій частині будинку та те, що такий порядок користування житловим будинком та земельною ділянкою вже склався між сторонами, що не заперечувалося ними у судовому засіданні та підтверджено показами свідка.

Водночас, у зв`язку з тим, що частки співвласників (їх вартісне вираження) при запропонованому першому варіанті поділу домоволодіння по АДРЕСА_1 змінилися у порівнянні з ідеальними, експертом визначено розмір грошової компенсації за недоотриману частину будинку, що може бути сплачена тому із співвласників, який отримає меншу його частину.

У висновку експерта вказано, що розмір грошової компенсації ОСОБА_1 за недоотриману нею частину досліджуваного домоволодіння у випадку поділу його за запропонованим першим варіантом, що може бути сплачена ОСОБА_3 , становить 29395 грн.

Враховуючи, що судом здійснюється поділ житлового будинку за першим варіантом, запропонованим експертом, з ОСОБА_3 підлягає стягненню грошова компенсація на користь ОСОБА_1 за недоотриману нею частину домоволодіння у розмірі 29395 грн.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 в частині поділу житлового будинку в натурі між власниками та зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 в частині поділу у натурі житлового будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою підлягають задоволенню.

Відповідно до п.1 ч.3 ст. 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

У первісному позові ОСОБА_1 просить суд стягнути з ОСОБА_3 на її користь грошові кошти у розмірі 4373, 80 грн., які складаються з витрат на сплату судового збору - 840,80 грн., професійну правничу допомогу - 2000 грн., оплати послуг оцінювача - 1500 грн., оплату витягу з державного реєстру - 33 грн., та стягнути грошові кошти з ОСОБА_3 , витрачені на проведення судово-будівельної експертизи.

У зустрічному позові адвокат Дягілев В.В. в інтересах ОСОБА_3 просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судовий збір у розмірі 840, 80 грн. та витрати, пов`язані з розглядом справи, а саме: витрати на професійну правничу допомогу - 2500 грн., оплату за проведення геодезії - 1500 грн., приблизну вартість проведення експертизи - 11800 грн.

Частинами 2, 3 ст. 137 ЦПК України передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Верховний Суд у постанові від 09.06.2020 року по справі №466/9758/16-ц зазначив, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Відповідно до закріпленого на законодавчому рівні принципу співмірності, розмір витрат на послуги адвоката при їхньому розподілі визначається з урахуванням складності справи, часу, витраченого адвокатом на надання правничої допомоги, обсягу наданих послуг та виконаних робіт, ціни позову, а також значення справи для сторони.

Ґрунтуючись на вказаному принципі, при здійсненні дослідження та оцінки наданих сторонами доказів суд враховує, зокрема, пов`язаність витрат на правову допомогу з розглядом справи, обґрунтованість витрат та їхню пропорційність до предмета спору.

Суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою.

Судом встановлено, що 28.08.2020 року ОСОБА_1 сплатила адвокату Лєхову С.В. грошові кошти у сумі 2000 грн. за підготовку позову, що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордеру № 24 та 02.09.2020 року між адвокатом Лєховим С.В. та ОСОБА_1 було укладено договір № 3ц/20 про надання правової допомоги.

22.12.2020 року між адвокатом Дягілевим В.В. та ОСОБА_3 було укладено додаткову угоду № 29 про надання правової допомоги та 23.12.2020 року ОСОБА_3 сплатила адвокату Дягілеву В.В. грошові кошти у сумі 2500 грн. за надання правової допомоги, що підтверджується розрахунковою квитанцією серії ББАЄ.

Враховуючи, що сторонами документально підтверджені витрати на оплату послуг адвоката, суд вважає необхідним стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2000 грн. та з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2500 грн.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Пунктами 1, 2 ч. 3 ст. 141 ЦПК України передбачено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес.

Як вбачається з наданої квитанції від 28.09.2020 року, за подання позову до суду ОСОБА_1 було сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн. та відповідно до квитанції від 24.12.2020 року ОСОБА_3 за подання зустрічного позову було сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн., а тому на підставі ст. 141 ЦПК України вказані судові витрати підлягають стягненню з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 та з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 .

Щодо вимог ОСОБА_1 про стягнення з ОСОБА_3 на її користь оплати послуг оцінювача - 1500 грн. та оплати витягу з державного реєстру - 33 грн., суд вважає, що вони не підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

В матеріалах справи міститься квитанція №52LU-KYLL-5M4E від 23.09.2020 року про перерахування на рахунок Державної казначейської служби України в м. Київ грошових коштів у сумі 33 грн. (3 грн. сума комісійної винагороди) за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав (3575956), проте у квитанції відсутні дані про платника (прізвище, ім`я, по-батькові) таких послуг, а тому встановити, що саме ОСОБА_1 були понесені такі витрати не виявилося можливим.

Крім того, у справі відсутні докази здійснення ОСОБА_1 оплати послуг оцінювача у розмірі 1500 грн., тому відсутні підстави для їх стягнення з ОСОБА_3 на її користь.

Разом з цим, суд не вбачає підстав для задоволення позовної вимоги ОСОБА_1 про стягнення з ОСОБА_3 на її користь вартості проведеної експертизи, оскільки ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 14.01.2021 року, якою було призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу, оплату за її проведення покладено на ОСОБА_3 , що свідчить про те, що ОСОБА_1 не були понесені витрати на проведення експертизи.

Щодо вимоги ОСОБА_3 про стягнення з ОСОБА_1 на її користь оплати за проведення геодезії у розмірі 1500 грн., суд вважає, що вона не підлягає задоволенню, оскільки в матеріалах справи відсутні докази понесення таких витрат.

З приводу вимоги ОСОБА_3 про стягнення з ОСОБА_1 на її користь вартості проведеної експертизи слід зазначити наступне.

В матеріалах справи наявний лист в.о. керівника Одеської філії Судової незалежної експертизи України А.О. Тімашової № 1604 від 18.02.2021 року, в якому серед іншого зазначено, що рахунок для оплати витрат, пов`язаних із проведення експертизи, яка відповідно до ухвали від 14.01.2021 року покладена на ОСОБА_3 , направлено на її адресу.

Крім того, у висновку експерта № СЕ-2401-1-1215.21 від 15.11.2021 року на а.с. 3 вказано, що 22.02.2021 року надійшла оплата за проведення експертизи.

Проте, дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що ОСОБА_3 не надала до суду квитанцію про сплату вартості проведеної експертизи, у висновку експерта її вартість не зазначена, у прохальній частині зустрічного позову зазначено лише приблизну вартість проведення експертизи - 11800 грн.

Таким чином, суд позбавлений можливості встановити дійсну вартість проведеної експертизи та здійснення оплати за її проведення саме ОСОБА_3 , а тому відсутні підстави для стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 вказаних витрат.

З урахуванням вищевикладеного, позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ житлового будинку в натурі між власниками та зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ у натурі житлового будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою підлягають частковому задоволенню.

Керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 321, 356, 358, 364, 367, 377, 1225, 1278 ЦК України, ст. 88 ЗК України, ст.ст. 2, 4-5, 10-13, 76-81, 89, 110, 133, 137, 141, 258-259, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ житлового будинку в натурі між власниками - задовольнити частково.

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ у натурі житлового будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою - задовольнити частково.

Поділити житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в натурі між власниками, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП: НОМЕР_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) виділивши в натурі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , належні їй 2/3 частки житлового будинку, а ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , 1/3 частку житлового будинку, згідно висновку судового експерта Судової незалежної експертизи України від 15.11.2021 року №СЕ-2401-1-1215.21 за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи, оціночно - будівельної та земельно-технічної експертизи у наступному порядку:

- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з часткою 1/3, виділити наступні приміщення житлового будинку та господарські будівлі і споруди (рис. 8 та у Додатках 2, 3 представлено зеленим кольором):

- приміщення житлового будинку, загальною площею 20,4 м2: 1-4 - житлова, площею 12,0 м2, вартістю 23325 грн.; 1-5 - кухня, площею 8,4 м2, вартістю 16327 грн.;

- господарські будівлі і споруди: сарай «Б», вартістю 9105 грн.; сарай «В», вартістю 10344 грн.; вбиральня «Д», вартістю 6755 грн.; сарай «Е», вартістю 5789 грн.

Виділити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відповідну частину горища (горищного приміщення), що знаходиться безпосередньо над виділеним їй приміщеннями з облаштуванням виходу на горище.

Загальне вартісне вираження частини домоволодіння, виділене ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , складає: 71645 грн., що більше за ідеальну частку 1/3 (стор. 40) на 71645 грн. - 42250 грн. = 29395 грн., та становить 71645 грн./126751 грн. = 6/10 або 3/5 частини домоволодіння.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з часткою 2/3 виділити наступні приміщення житлового будинку (рис. 8 та у Додатках 2, 3 представлено жовтим кольором):

- приміщення житлового будинку, загальною площею 31,0 м2: 1-1 - веранда, площею 10,7 м2, вартістю 15648 грн.; 1-2 - коридор, площею 4,1 м2, вартістю 7969 грн.; 1-3 - житлова, площею 16,2 м2, вартістю 31489 грн.

Виділити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідну частину горища (горищного приміщення), що знаходиться безпосередньо над виділеним їй приміщеннями з облаштуванням виходу на горище.

Загальне вартісне вираження частини домоволодіння, виділене ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , складає: 55106 грн., що менше за ідеальну частку 2/3 (стор. 40) на 84501 грн. - 55106 грн. = 29395 грн., та становить 55106 грн./126751 грн. = 4/10 або 2/5 частини домоволодіння.

Для відокремлення приміщень співвласників та забезпечення ізоляції частин житлового будинку одна від одної після поділу за даним варіантом необхідно виконати наступні роботи:

- замурувати дверний проріз у стіні (перегородці) між приміщеннями 1-2 і 1-5;

- переобладнати існуючий віконний проріз в приміщенні 1-5 у дверний проріз, влаштувавши у ньому дверний блок, для забезпечення входу до частини будинку, запропонованої до виділу ОСОБА_3 .

Кожну з частин домоволодіння по АДРЕСА_1 після розподілу забезпечити індивідуальними системами водопостачання, каналізації, електропостачання, газопостачання та опалення шляхом влаштування нових та/або розгалуження існуючих труб [каналів] інженерних мереж та влаштування/перенесення приладів обліку [лічильників], димарів та іншого обладнання до відповідних частин будівель з метою забезпечення безперешкодного доступу до них (з виготовленням необхідної документації у відповідності до вимог законодавства та отриманням у відповідних інстанціях необхідних дозволів [технічних умов тощо]).

До складу кожної з частин житлового будинку, виділеної співвласникам, у відповідності до вимог ДБН та для забезпечення можливості використання їх для проживання в якості самостійних (відокремлених один від одного) об`єктів повинні входити: житлова кімната та допоміжні приміщення (передпокій, кухня, санвузол), а тому необхідно виконати також наступні роботи:

1) в частині житлового будинку, запропонованій ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 :

- змінити функціональне призначення приміщення 1-5 на передпокій або вітальню, облаштувавши у його структурі простір під кухню-нішу-9, у якому розмістити необхідне побутове обладнання (електроплита для приготування їжі, мийка, витяжка тощо); організувати у вказаному приміщенні примусову витяжну вентиляцію; при цьому, влаштувати поряд із дверним прорізом (який буде переобладнаний із існуючого вікна) новий віконний проріз для забезпечення приміщення 1-5 природним освітленням;

- у куті між приміщеннями 1-1 та 1-5 влаштувати прибудову з приміщеннями суміщеного санвузла (мінімальною площею не менше 3,8 м2) та коридору, при цьому, загальна площа даної частини будинку після здійснення прибудови має складати не менше 28,0 кв.м.; облаштувати санвузол необхідним сантехнічним обладнанням (унітазом, умивальником, ванною або душовою кабіною, пральною машиною тощо);

- влаштувати ґанок з козирком над входом до даної частини житлового будинку після поділу;

2) в частині житлового будинку, запропонованій ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 :

- влаштувати в приміщенні 1-1 перегородку з дверним прорізом з метою відокремлення у ньому приміщень передпокою та суміщеного санвузлу (мінімальною площею не менш 3,8 м2), відповідно змінити функціональне призначення вказаного приміщення; встановити у прорізі дверний блок та облаштувати санвузол необхідним сантехнічним обладнанням (унітазом, умивальником, ванною або душовою кабіною, пральною машиною тощо); облаштувати простір у структурі новоутвореного передпокою під кухню-нішу-9 (невідокремлений перегородкою простір у структурі житлової кімнати чи передпокою для розміщення кухонного обладнання без обіднього місця; може освітлюватися природним або «другим» світлом через фрамугу (п.3.19ДБНВ.2.2-15:2019 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення»), розмістивши в ньому необхідне побутове обладнання (електроплита для приготування їжі, мийка, витяжка тощо) або залишити існуюче в ньому побутове обладнання, організувати у вказаному приміщенні примусову витяжну вентиляцію;

- влаштувати ґанок з козирком над входом до даної частини житлового будинку після поділу або залишити існуючу прибудову «а1» з ґамнком.

Виконання вищевказаних робіт з відокремлення вищевказаних частин житлового будинку та забезпечення можливості використання кожної з них для проживання (влаштування нових стін [перегородок], влаштування та переобладнання прорізів у конструкціях, тощо) необхідно проводити із дотриманням вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, зокрема ДБН В.2.2-15:2019 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення».

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП: НОМЕР_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) грошову компенсацію за недоотриману частину домоволодіння у розмірі 29 395 грн.

Встановити наступний порядок користування земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 :

- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , виділити земельну ділянку загальною площею 0,0470 га (у Додатку 3 показано зеленим кольором), що має форму неправильного багатокутника А-Б-В-Г-Д-Е-Є-Ж-З-И-6-5-4-А та відповідає площі, належній їй у відповідності до ідеальної частки 1/3.

- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виділити земельну ділянку загальною площею 0,0939 га (у Додатку 3 показано жовтим кольором), що має форму неправильного багатокутника А-Б-В-Г-Д-Е-Є-Ж-З-И-7-8-9-10-1-2-3-А та відповідає площі, належній їй у відповідності до ідеальної частки 2/3.

Межу користування земельною ділянкою між співвласниками за другим варіантом користування (у Додатку 3 відображено червоним кольором) прокласти за ламаною лінією А-Б-В-Г-Д-Е-Є-Ж-З-И, а саме:

- відрізки Ж-Є, Є-Е, Е-Д, Д-Г, Г-В, В-Б, Б-А прокласти від кута ґанку (фото 22), далі по лінії розподілу житлового будинку, і далі вдовж контуру зовнішньої стіни приміщення 1-3 у напрямку фасадного металевого паркану (фото 4) до перетину з ним в точці А (дотримуючись паралельності відносно стіни гаражу на сусідній ділянці (фото 16, 17);

- відрізок Ж-З прокласти від ґамнку (точки Ж) у напрямку тильної межі 7-8 (в т.ч. по городу);

- відрізок З-И прокласти з поворотом у напрямку зовнішньої межі ділянки 6-7 (що проходить умовно по городу, фото 11, 12) до перетину з нею в точці И.

Інші (зовнішні) межі земельних ділянок, виділених в окреме користування співвласників, прокласти у відповідності до фактичного розташування меж досліджуваної земельної ділянки на місцевості (у Додатку 3 відображено синім кольором).

З урахуванням конфігурації земельної ділянки в цілому та розташування на ній будівель і споруд, з метою зручності у користуванні ділянкою та будівлями і спорудами після встановлення порядку користування за даним варіантом частину ділянки [орієнтовною площею 5 кв.м., у Додатку 4 умовно заштриховано оранжевим кольором] біля зовнішньої стіни частини житлового будинку (приміщення 1-3), що виділяється ОСОБА_1 , залишити ОСОБА_3 , при цьому, ОСОБА_3 має бути забезпечено періодичний доступ до вказаної зовнішньої стіни для обслуговування її ОСОБА_1 [вздовж ліній А-Б-В], а саме для тимчасової установки будівельних обладнань та складування будівельних матеріалів з метою ремонту будівлі.

Для забезпечення можливості нормального користування земельними ділянками і здійснення догляду за будівлями і спорудами, а також з метою дотримання вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, при запропонованому варіанті користування досліджуваною земельною ділянкою необхідно:

- влаштувати огородження на межі земельних ділянок відповідно до схеми встановленого варіанту користування (Додаток 3), яке не перешкоджатиме освітленню вікон приміщень житлового будинку;

- забезпечити наявність хвірток і воріт в огорожі для входу (в`їзду) до кожної земельної ділянки після встановлення порядку користування між співвласниками.

Кожна з частин домоволодіння після встановлення порядку користування земельною ділянкою повинна бути забезпечена індивідуальними інженерними системами водопостачання, каналізації, електропостачання, газопостачання та опалення, зокрема, виключити прокладання труб інженерних мереж, люків, технічних колодязів, стояків і т.і. будь-кого із співвласників на частині земельної ділянки іншого співвласника з метою забезпечення безперешкодного доступу до них.

Після встановлення порядку користування земельною ділянкою забезпечити влаштування та орієнтацію димарів, димоходів, вентканалів та інших приладів відведення диму та продуктів згорання палива від котлів, колонок, камінів, печей та іншого обладнання в різних частинах домоволодіння, таким чином, щоб уникнути розповсюдження їх на територію та прямого потрапляння до приміщень суміжного власника (співвласника).

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП: НОМЕР_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 840,80 грн. та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2000 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП: НОМЕР_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) судовий збір у розмірі 840,80 грн. та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2500 грн.

В задоволенні решти позовних вимог первісного позову та зустрічного позову - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду на протязі 30 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до суду першої інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 07.02.2024 року.

Суддя М.Л. Пасечник