Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/3709/23
Провадження № 2/935/313/24
07 березня 2024 року м.Коростишів
Коростишівський районний суд в Житомирській області в складі:
головуючого судді - Янчук В.В.,
зі секретарем судового засідання - Кумечко С.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Коростишів, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-
У листопаді 2023 року АТ «Акцент -Банк» звернулись до суду із позовом, в якому просить стягнути із ОСОБА_2 заборгованість за кредитним договором № б/н від 15.08.2019 року станом на 29.09.2023 року у розмірі 54 793 грн. 77 коп., а також сплачений судовий збір у розмірі 2684 грн. 00 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 15.08.2019 року ОСОБА_2 приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «Акцент-Банк» з метою укладання кредитного договору № б/н та отримання кредитної картки.
На підставі вказаної анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в АТ «Акцент-Банк» відповідачу надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 44,40 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом.
- заборгованість за кредитом 32 371 грн. 82 коп.,
- заборгованість за відсотками 22 421 грн. 95 коп.
Позивач неодноразово вживав заходів досудового врегулювання спору шляхом направлення відповідачу SMS-повідомлень та дзвінків з вимогою виконати взяті на себе зобов`язання.
На даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання зобов`язання і заборгованість за договором не погашає, що є порушенням законних прав АТ «Акцент-Банк».
Посилаючись на наведені обставини та положення ст. ст. 525, 526, 527, 530, ч.1 ст. 598, ст. ст. 599, 610, ч. 2 ст. 615, ст. ст. 629, 1050, 1054 ЦК України, просить стягнути на свою користь із відповідача вказану суму заборгованості.
Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 20 листопада 2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 09 січня 2024 року призначено судове засідання, з викликом сторін.
Представник позивача в судове засідання не з`явивсь, про час та місце судового розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку. В матеріалах справи міститься заява про розгляд справи за відсутності представника, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, щодо заочного розгляду справи не заперечують.
Відповідач в судове засідання не з`явивсь, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином проте, відзиву на позовну заяву не подано, інших заяв та клопотань не надходило.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, на підставі ст.ст. 211, 280 ЦПК України суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін.
Оскільки в судове засідання не з`явились всі особи, які беруть участь у справі, а тому фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає положенню ч.2 ст.247 ЦПК України.
Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, встановивши суть спірних правовідносин, що склалися між сторонами, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступного висновку.
Так, судом встановлено, що 15.08.2019 року відповідачем ОСОБА_2 підписано анкету - заяву про приєднання до надання АТ «Акцент-Банк» банківських послуг без зазначення інформації про використання кредитної картки, виду послуги та бажаного розміру кредитного ліміту, із зазначенням про згоду позичальника про ознайомлення з договором про надання банківських послуг (а. с. 8).
Згідно довідки за картами, ОСОБА_2 відкрито рахунок і видано картку № НОМЕР_1 , строком дії до грудня 2024 року (а.с.18)
Як вбачається з довідки за лімітами, ОСОБА_2 , 15.08.2019 року встановлено кредитний ліміт у розмірі 9 600,00 грн., який неодноразово було збільшено до 34 000,00 грн., а потім зменшено. Станом на 21.07.2023 кредитний ліміт становить 32 400,00 грн.(а.с.19)
Згідно наданого банком розрахунку заборгованості за договором № б/н від 2019.08.15, укладеним між АТ «Акцент-Банк» та клієнтом ОСОБА_2 , станом на 29.09.2023 року за відповідачем рахується заборгованість в сумі 54 793 грн. 77 коп., з яких:
- 32 371 грн. 82 коп. - заборгованість за тілом кредиту;
- 22 421грн. 95 коп. - заборгованість за простроченими відсотками (а.с. 5-7).
Одночасно до матеріалів позовної заяви банком надана підписана позичальником копія Паспорта споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка», яка містить умови кредитування за трьома різними кредитними продуктами картка «Універсальна», картка «Універсальна Gold» та картка «Зелена» без зазначення конкретного обраного відповідачем кредитного продукту, як в цьому паспорті, так і в окремому документі. Натомість зазначено, що умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятися від інформації наведеної у цьому Паспорті споживчого кредиту, та будуть залежати від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності споживача з урахуванням, зокрема наданої ним інформації про майновий та сімейний стан, розмір доходів, та про актуальність наданої інформації, яка зберігає чинність та є актуальною до: 01.01.2020. При цьому відповідачем підтверджено лише про отримання ним повної інформації для можливості оцінити, чи адаптовано договір до його потреб та фінансової ситуації (а. с. 9).
Позивачем не надано підтвердження про узгодження та підписання позичальником Витягу з Умов та правил надання банківських послуг в АТ «Акцент -Банк» та витягу з Тарифів та умов користування кредитною карткою «Універсальна», «Універсальна GOLD», «Зелена», витяг з яких наданий банком без прив`язки їх до дати складення (а. с. 20-28).
Зміст «Паспорту споживчого кредиту» по суті є інформацією, у якій перелічені фінансові умови надання платіжних карток «Універсальна», «Універсальна GOLD» та «Зелена» з отриманням для використання кредитного ліміту коштів до 200000 грн. 00 коп., зі сплатою за їх користування процентів за розмірами базових процентних ставок відповідно:
- 3,9% в місяць (46,8% річних) для картки «Універсальна»;
- 3,7 % в місяць (44,4% річних) для картки «Універсальна ГОЛД»;
- 3,4% в місяць (40.8% річних) для картки «Зелена» на залишок заборгованості, а також 7,8% у місяць для картки «Універсальна», 7,4 % у місяць для картки «Універсальна ГОЛД» або 6,8% на місяць для картки «Зелена» при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту (а. с. 9).
При цьому має місце позначка, що ця інформація у «Паспорті споживчого кредиту» зберігає чинність та є актуальною до 01 січня 2020 року, у якій одночасно міститься застереження, що умови договору про споживчий кредит, який буде обраний позичальником, можуть відрізнятися від інформації, наведеної в цьому паспорті споживчого кредиту та залежатимуть від проведеної оцінки кредитоспроможності споживача.
За змістом статті 11 Закону України «Про захист прав споживачів» та статті 9 Закону України «Про споживчий кредит» на кредитодавця покладається відповідальність щодо інформації споживача про умови кредитування до укладення між сторонами самого договору. Така інформація надається споживачу у письмовому вигляді та надає йому можливість визначитися з кредитним продуктом, який у подальшому він може обрати та укласти споживчий кредит на визначених сторонами умовах.
Тому така інформація не є тотожною умовам договору, який сторони підписують та цим підписанням визначають суттєві умови договору кредитування, в тому числі і у відповідності до розділу ІІІ Закону України «Про споживчий кредит».
За таких обставин приєднаний Банком до матеріалів позову Паспорт споживчого кредиту не визначає конкретних умов кредитування між сторонами, які ними узгодженні шляхом підписання анкети-заяви, в тому числі, з огляду на те, що паспорт містить різні умови кредитування за різними кредитними продуктами, посилання на які в анкеті заяві позичальника відсутні, а також не зазначено вид бажаної банківської послуги, яку споживач бажає отримати, як-от кредит або депозит, відкриття поточного рахунку тощо.
Отже, незважаючи на те, що договір, укладений між сторонами повинен складатися із підписаних сторонами анкети-заяви позичальника щодо приєднання, тарифів надання кредиту, умов і правил надання банком послуг та правил користування платіжною карткою, позичальником підписана тільки анкета-заява про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг у АТ «Акцент-Банк», та не узгоджено з банком інші складові договору про надання банківських послуг, зокрема, розмір відсотків, так як «Умови та Правила надання банківських послуг» та «Тарифи Банку» ним не підписані. Підписання Паспорту споживчого кредиту із зазначенням про те, що ця інформація зберігає чинність та є актуальною в банківській установі до 01 січня 2020 року, не є безумовним свідченням позичальника щодо обрання ним певного кредитного продукту на конкретну суму з певними умовами кредитування.
Зазначене узгоджується із висновком Великої Палати Верховного Суду, зробленим у постанові від 23 травня 2022 року під час розгляду справи № 393/126/20 про те, що під формою правочину розуміється спосіб вираження волі сторін та/або його фіксація. Правочин оформлюється шляхом фіксації волі сторони (сторін) та його змісту. Така фіксація здійснюється різними способами. Першим і найпоширенішим з них є складання одного або кількох документів, які текстуально відтворюють волю сторін. Зазвичай правочин фіксується в одному документі. Це стосується як односторонніх правочинів (наприклад, складення заповіту), так і договорів (дво- і багатосторонніх правочинів). Домовленість сторін дво- або багатостороннього правочину, якої вони досягли, фіксується в його тексті, який має бути ідентичним у всіх сторін правочину.
Потрібно розмежовувати форму правочину та спосіб підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавцем по наданню споживачу інформації, необхідної для порівняння різних пропозицій кредитодавця. Способом підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавця є паспорт споживчого кредиту. Ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту.
У відповідності до положень статті 263 ЦПК України цей правовий висновок обов`язковий для застосування до правовідносин, що виникли між учасниками даної цивільної справи.
Відповідно до частини 1 і 2 статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.
Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
За змістом статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Отже, між сторонами існують зобов`язальні правовідносини, які виникли із кредитного договору приєднання, та регулюються главою 71 ЦК України та загальними нормами Цивільного кодексу щодо зобов`язань.
Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші, тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, і повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, то банк має обов`язок підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме такі умови, які ним надані, і не інші.
Відтак, положеннями статей 633, 634 ЦК України презюмується, що другий контрагент (споживач послуг банку) може приєднатися лише до тих умов, з якими він ознайомлений.
За такого та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила надання банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін по сплату відсотків за користування кредитними коштами, надані банком витяг з Тарифів та витяг з Умов без зазначення дати їх складення, не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки вони достовірно не підтверджують вказаних обставин, а паспорт споживача містить узагальнену інформацію про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту, та з його змісту слідує, що умови кредитування можуть відрізнятися від умов договору про споживчий кредит.
У відповідності до вимог статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Частиною 1 статті 1048 ЦК України передбачено, що позикодавець має право на одержання від позичальника разом з позикою і процентів від її суми, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором.
Відповідно до частини 1 статті 1056 ЦК України (в редакції, чинній на час укладення договору) процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором.
Разом із тим, як встановлено із матеріалів справи у анкеті-заяві позичальника ОСОБА_2 від 15.08.2019 року відсутні умови договору про встановлення розміру процентів за користування кредитом.
Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог про стягнення із відповідача на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованості по відсоткам за користування кредитом у сумі 22 421 грн. 95 коп.
Такого висновку суд дійшов з урахуванням правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 03.07.2019 року у справі №342/180/17, яку суд має враховувати при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин у відповідності до частини четвертої статті 263 ЦПК України.
Разом із цим, враховуючи, що фактично отримані та використані відповідачем кошти в добровільному порядку АТ «Акцент-Банк» не повернуті, а також вимоги частини другої статті 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд вважає, що позивач вправі вимагати захисту своїх прав в судовому порядку шляхом зобов`язання виконання боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів.
При цьому суд звертає увагу, що згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Частиною першою статті 95 ЦПК України встановлено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.
За загальними принципами змагальності та диспозитивності цивільного судочинства (статті 12, 13 ЦПК України) сторони є рівними у своїх правах щодо подання доказів та вільними у виборі способів доказування.
Натомість, якщо відповідач заперечує проти позову, то згідно з частиною першою статті 81 ЦПК України саме на нього покладається обов`язок доводити такі заперечення відповідними доказами.
Проте, ОСОБА_2 відзиву на позовну заяву, яка розглядалась в порядку спрощеного позовного провадження (пункт 1 частини першої статті 274 ЦПК України), не подав, як і жодних доказів на спростування використання кредитних коштів у розмірі, зазначеному банком.
Виходячи із наведеного, та зважаючи на подані позивачем докази, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення із відповідача на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованості за кредитом в сумі 32 371 грн. 82 коп.
За змістом ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи.
Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Ціна позову становить 54 793,77 коп. За наслідками розгляду справи судом стягнуто із відповідача на користь АТ «Акцент-Банк» 32 371 грн. 82 коп.
Таким чином, із ОСОБА_2 підлягає стягненню на користь позивача пропорційно до задоволених позовних вимог судовий збір в сумі 1585 грн. 69 коп.
Керуючись ст. ст. 2, 5, 10, 141, 258, 259, 263-265, 279, 351, 354 ЦПК України, суд,-
Позов Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
Стягнути із ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором б/н від 15.08.2019 у розмірі 32 371 (тридцять дві тисячі триста сімдесят одну) гривень 82 копійок.
У іншій частині позовних вимог Акціонерного товариства «Акцент-Банк» - відмовити.
Стягнути із ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» витрати зі сплати судового збору у розмірі 1585 (одну тисячу п`ятсот вісімдесят пять) гривень 69 копійок.
Рішення може бути оскаржене протягом 30 днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду .

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте Коростишівським районним судом Житомирської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повне рішення суду складено: 07.03.2024 р.

Учасники справи:

позивач - Акціонерне товариство «Акцент-Банк», , юридична адреса: 49074, м. Дніпро, вул. Батумська, буд.11.

відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя В.В. Янчук