Справа № 229/1680/24
Провадження № 2/229/1050/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2024 р. суддя Дружківського міського суду Донецької області Фролова Н.М., дослідивши матеріали заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

До Дружківського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1211,20 грн.

При цьому суддя звертає увагу на те, що позивач звернувся до суду з вимогами:

1.Визнати об`єктом спільної сумісної власності - житловий будинок з надвірними

будівлями, розташований в АДРЕСА_1 , на земельній ділянці площею 0.1203 га, кадастровим номером :00:003:0397.

2. Визнати об`єктом спільної сумісної власності - транспортний засіб марки AUDI Q7, реєстраційний номер НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , рік випуску - 2014, колір - чорний, об`єм двигуна - 2995 куб.см.

3. В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя, визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_3 ), громадянкою України, уродженкою селища Мирне Слов`янського району Донецької області, право власності на житловий будинок з надвірними будівлями, розташований в АДРЕСА_1 , на земельній ділянці площею 0.1203 га, кадастровим номером :00:003:0397.

4. В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя, визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП НОМЕР_4 ), громадянином України, уродженцем міста Дружківка, Донецької області, право власності на транспортний засіб марки AUDI Q7, реєстраційний номер НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , рік випуску - 2014, колір - чорний, об`єм двигуна - 2995 куб.см.

Таким чином, з наведеного вище вбачається, що позивачем заявлено одночасно майнову та немайнову вимоги.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028 грн.

Таким чином, за немайнову вимогу про визнання об`єктом спільної сумісної власності позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 коп.

Також відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Суддя звертає увагу на те, що ціна даного позову визначається вартістю майна. Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

В порушення вищенаведеного, матеріали позовної заяви не містять висновок (оцінку) про вартість кожного об`єкта спірного майна, станом на день подання позовної заяви, що в свою чергу унеможливлює перевірку судом розміру судового збору, належного до сплати відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Зазначена в позовній заяві вартість житлового будинку в розмірі 49 870,00 грн. та вартість транспортного засобу в розмірі 70 000,00 грн., вочевидь не відповідає вартості зазначеної позивачем в якості ціни позову 120 000,00 грн.

Відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт (акт про оцінку майна).

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12цього Закону.

Датою оцінки є дата, станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна. Нормативно-правовими актами з оцінки майна можуть бути передбачені строки дії звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) від дати оцінки або дати її затвердження (погодження) замовником.

Методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна:положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України (ч. 1 ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Акт оцінки майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності - органом державної влади або органом місцевого самоврядування самостійно. Якщо процедурами з оцінки майна для складання акта оцінки майна передбачене попереднє проведення оцінки майна повністю або частково суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, звіт про оцінку такого майна додається до акта оцінки майна. Акт оцінки майна підлягає затвердженню керівником органу державної влади або органу місцевого самоврядування.

Крім того, відповідно до наказу Фонду державного майна України від 25 червня 2021 року №1097 введено в експлуатацію єдину базу даних звітів про оцінку з модулем електронного визначення оціночної вартості, сервісом послуги електронного визначення оціночної вартості та автоматичного формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості (https://evaluation.spfu.gov.ua).

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

При цьому суд не наділений правом визначати ціну позову, у зв`язку з чим позивач повинен надати суду оцінку (висновок про дійсну/ринкову вартість) кожного об`єкта спірного майна станом на день подання позовної заяви, та сплатити судовий збір у відповідності до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Враховуючи викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру у розмірі 1211,20 грн., надати суду звіт, висновок тощо про оцінку майна та відповідно нього вартості, якщо вартість майна буде перевищувати зазначену ціну позову доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру.

Судовий збір необхідно сплатити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів - Донецьке ГУК/Дружківська МТГ/ 22030101

Код отримувача (ЕДРПОУ) 37967785

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Рахунок отримувача UA0005694

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Приклад заповнення графи «Призначення платежу»:

101 _____(код РНОКПП); Судовий збір, за позовом _____(П.І.Б.), Дружківський міський суд Донецької області.

Відповідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 175, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху.

Копію ухвали направити позивачу для відома та надати йому строк для усунення недоліків терміном десять днів з дня вручення йому копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що згідно з ч. 3 ст.185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя