26.02.2024 Справа № 756/2328/24
Унікальний № 756/2328/24
Провадження № 2/756/2194/24
У Х В А Л А

«26» лютого 2024 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Белоконна І.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської обласної прокуратури, третя особа Перша Харківська міська державна нотаріальна контора, про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з цивільним позовом до відповідача, в якому просить скасувати арешти належних йому квартири АДРЕСА_1 , та будинку АДРЕСА_2 на 5 лінії в КДТ «Чорнобилець» в урочищі «Оболонь», м. Київ, накладені постановою від 12.04.2010 Прокуратури Харківської області.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Предметом вказаного позову ОСОБА_1 є зняття арештів належних йому квартири АДРЕСА_1 , та будинку АДРЕСА_2 на 5 лінії в КДТ «Чорнобилець» в урочищі «Оболонь», м. Київ, накладені постановою від 12.04.2010 Прокуратури Харківської області. Вказаний арешт було накладено в межах кримінальної справи.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

За наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

При цьому згідно з п. 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК України, питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

З матеріалів позову вбачається, що арешт на нерухоме майно накладений 12.04.2010 Прокуратурою Харківської області в порядку досудового слідства у кримінальній справі, тобто до набрання чинності КПК України 2012 року.

Отже, відповідно до п. 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК України, питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

До набрання чинності КПК України 2012 року передбачався порядок щодо скасування арешту на майно такий: на підставі постанови слідчого в порядку ч. 6 ст. 126 КПК України 1960 року, або судом під час попереднього судового засідання в порядку ст. 253 КПК України 1960 року, під час ухвалення вироку в порядку ст. 234 КПК України 1960 року або судом в порядку виконання вироку в порядку ст. 409, 411 КПК України 1960 року.

До того ж, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.06.2020 у справі № 727/2878/19 дійшла висновку, що спори про звільнення майна з-під арешту, накладеного за правилами КПК України 1960 року та незнятого за цим Кодексом після закриття кримінальної справи слід розглядати за правилами цивільного судочинства. Натомість питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року та нескасованого після закриття слідчим кримінального провадження, має вирішувати слідчий суддя за правилами кримінального судочинства.

Вироком Голосіївського районного суду м. Києва від 14.08.2012 ОСОБА_1 було засуджено до 5 років позбавлення волі, з застосуванням ст. 75,76 КК України.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 28.08.2015 по справі № 756/10384/15-к ОСОБА_1 звільнено від відбування покарання.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи наведене, суд уважає за необхідне відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України відмовити у відкритті провадження у справі, так як розгляд цієї справи повинен здійснюватись за правилами кримінального судочинства.

Керуючись ст. 19, 186 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 до Харківської обласної прокуратури, третя особа Перша Харківська міська державна нотаріальна контора, про скасування арешту майна - відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 про право звернення з відповідним клопотанням в порядку кримінального судочинства.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.В. Белоконна