07.03.2024 Справа № 756/2393/18
Унікальний №756/2393/18
Провадження №2-п/756/39/24
УХВАЛА

7 березня 2024 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.,

секретаря - Міщенка О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 квітня 2018 року,

встановив:

У лютому 2024 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до Оболонського районного суду м. Києва із заявою про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 квітня 2018 року в справі за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором б/н від 31.05.2013 року.

В обґрунтування вимог заявник посилався на те, що розгляд справи відбувся без її належного повідомлення, остання не була обізнана про судові засідання. Суд позбавив ОСОБА_1 права на захист та не надав можливості скористатися своїми процесуальними правами, порушив принцип змагальності сторін. Крім того, у своїй заяві заявник аналізує зміст позову, подані докази і розрахунки, заочне рішення суду і наводить свої заперечення проти позовних вимог.

У зв`язку з наведеним представник заявника просить скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження і у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Представник заявника подав до суду заяву про проведення судового розгляду за його відсутності.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, причин неявки до суду не повідомив.

У відповідності до ч.1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Таким чином, з огляду на належне повідомлення сторін та неявку останніх, суд вважає можливим розгляд заяви про перегляд заочного рішення суду за їх відсутності.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту та конструкції даної статті вбачається, що лише за наявності сукупності цих двох умов: «відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи» можливо стверджувати про наявність підстав для скасування заочного рішення.

Згідно ч.1 ст. 131 ЦПК України у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасниками справи на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

У Анкеті-заяві від 31.05.2013 року ОСОБА_1 зазначено адресою місця проживання квартиру АДРЕСА_1 , адресу яка збігається з адресою вказаною у позовній заяві.

Матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 повідомляла банківську установу про зміну свого місця проживання та реєстрації.

Таким чином, саме за адресою місця проживання відповідача повідомленої банківській установі особисто в Анкеті-заяві та в копії паспорта громадян України наданого банківській установі здійснювалися виклики в судове засідання ОСОБА_1 .

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка фізичним особам надсилається за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

За інформацією отриманою судом 13.03.2018 року із Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в м. Києві вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрована у квартирі АДРЕСА_1 .

При цьому, судова повістка направлена 27.03.2018 року за вказаною адресою повернулася до суду з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 48, 49).

За правилами ч. 3 ст. 130 ЦПК України, якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання.

Суду не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що на час викликів у судове засідання та ухвалення рішення ОСОБА_1 не знаходилася за місцем реєстрації, а також з поважних причин не отримувала будь-яку поштову кореспонденцію за зареєстрованим місцем проживання.

Також слід відмітити, що в Україні діє система публікації відомостей про час та місце розгляду справи в мережі Інтернет на сайті "Судова влада" і сторона має усі можливості з отримання інформації про розгляд її справи. Отже, позивач та відповідач має цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, судом встановлено, що рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 квітня 2018 року було винесено без участі відповідача, оскільки остання не з`явилася в судове засідання, ігноруючи виклик до суду та не надаючи підтвердження поважності причини неявки в судове засідання.

Заява представника ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення зводиться до здійснення аналізу позовних вимог та доводів позивача, яким була надана оцінка при ухваленні заочного рішення. Також, у заяві представник посилається на правові позиції, однак датовані після ухвалення рішення у даній справі.

При цьому, заява не містить посилань на належні, існуючі на час ухвалення рішення докази, які спростовують попередні, мають істотне значення для правильного вирішення справи і, які могли би бути підставою для безумовного скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

За таких обставин суд не знаходить підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку, тому заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 128, 130, 131, 287, 288 ЦПК України,

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26 квітня 2018 року,- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шевчук