Справа № 203/885/23
Провадження № 2-п/0203/5/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.03.2024 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Єдаменко С.В.,

при секретарі Пархоменко А.В.,

за участю заявниці ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 04 липня 2023 року у цивільній справі № 203/885/23,

встановив:

Заочним рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 04 липня 2023 року у цивільній справі № 203/885/23 було задоволено позов КП «Дніпроводоканал» ДМР до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про вчинення дій шляхом зобов`язання надати доступ до приладу обліку холодного водопостачання та зняття контрольних показників. Зобов`язано ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 надати доступ представнику КП «Дніпроводоканал» ДМР до приладу обліку холодного водопостачання для здійснення повірки та зняття контрольних показників, який розташований в квартирі АДРЕСА_1 , з метою виконання вимог припису Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області № 002069 від 26 грудня 2019 року, також вирішено питання про розподіл судових витрат (т.1 а.с. 92 94).

12 лютого 2024 року відповідачкою ОСОБА_1 до суду було подано заяву про перегляд вищезазначеного рішення, в якій відповідачка ОСОБА_1 посилається на те, що про перебування в провадженні суду даної справи її відомо не було, що позбавило її можливості надати відзив на позовну заяву, крім того вказує на те, що існують обставини, які не було враховано судом при розгляді справи, та які мають істотне значення для вирішення справи по суті, вважає, що позивачем не доведено фактів, викладених у позові, що потребує перевірки за участі відповідачки (т. 2 а.с. 60 66).

Представник позивача в судовому засіданні проти задоволення заяви заперечував, вказував, що відповідачка вважається такою, що належним чином була повідомлена про час і місце розгляду справи, заява про перегляд заочного рішення не містить посилання на нові докази, які не були враховані судом при ухваленні заочного рішення.

Відповідачка ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримала доводи викладені у її заяві, просила останню задовольнити та скасувати заочне рішення по справі, враховуючи, що судом при ухваленні заочного рішення не було враховано преюдиційне значення рішень адміністративних судів за позовом КП «Дніпроводоканал» ДМР про оскарження приписів Держспоживслужби.

Інші сторони по справі в судове засідання не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення на їх адресу реєстрації судових повісток.

Статтею 287 ЦПК України передбачено, що заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК, стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

Враховуючи вищевикладене, а також те, що відповідачі судові повістки на пошті не отримують, як і не отримували їх при розгляді справи по суті, про що свідчать конверти повернуті на адресу суду із позначкою «за закінченням терміну зберігання», вважаю за можливе провести розгляд справи за відсутності відповідачів по справі.

Розглянувши заяву відповідачки, заслухавши думку представника позивача та відповідачки ОСОБА_1 , дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно ч.4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

З матеріалів цивільної справи вбачається, що виклики відповідачів в судові засідання здійснювались за адресою реєстрації їх місця проживання, що підтверджується відповідями адресно-довідкового підрозділу, конверти повертались з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Таким чином, відповідачі, будучи повідомленими про перебування в провадженні справи, у встановленому законом порядку, відзив до суду не подали.

Відповідно, умови, передбачені законодавцем, щодо заочного розгляду справи, судом виконано.

Згідно ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення зави про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починається відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. При цьому, для скасування заочного рішення необхідне одночасне існування зазначених умов.

Однак, до заяви про перегляд заочного рішення відповідачкою не надано доказів, котрі б слугували встановленню нових обставин по справі і мали б істотне значення для правильного вирішення справи, оскільки додане до заяви та на яке неодноразово в судовому засідання посилалась відповідачка рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 липня 2020 р. в адміністративній справі № 160/1217/20 стосується спору між КП «Дніпроводоканал» ДМР та ГУ Держспоживслужби в Дніпропетровській області щодо оскарження припису з приводу надання та обліку КП «Дніпроводоканал» ДМР комунальних послуг Коваленко С.В., натомість розглянута цивільна справа № 203/885/23 стосується виконання споживачами комунальних послуг їх обов`язку щодо надання доступу постачальника цих послуг до приладу їх обліку. З приводу інших доводів заяви про перегляд заочного рішення, то вони свідчать про незгоду з судовим рішенням по суті, що не є предметом розгляду провадження про перегляд заочного рішення, оскільки перевірка законності судових рішень віднесена до компетенції судів апеляційної та, у відповідних випадках, касаційної інстанцій.

При таких обставинах суд приходить до висновку про відсутність передбачених ЦПК України підстав для скасування заочного рішення, а тому заява відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 04 липня 2023 року у цивільній справі № 203/885/23 підлягає залишенню без задоволення.

На підстави викладеного та керуючись ст.ст.223, 259, 260, 280, 287, 288 ЦПК України, суд

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 04 липня 2023 року у цивільній справі № 203/885/23 за позовом Комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про вчинення дій шляхом зобов`язання надати доступ до приладу обліку холодного водопостачання та зняття контрольних показників залишити без задоволення.

Ухвала набуває законної сили в порядку, визначеному ст.261 ЦПК України з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня постановлення цієї ухвали.

Повний текст ухвали складено 07.03.2024 р.

Суддя С.В. Єдаменко