"27" лютого 2024 р. Справа № 363/4642/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2024 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Котлярової І.Ю.,

за участі секретаря Тищенко К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгород заяву адвоката Большакова Дениса Костянтиновича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Большаков Денис Костянтинович до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Козлова Наталія Володимирівна про визнання протиправним та скасування рішення приватного нотаріуса.

01.02.2024 року до суду надійшла заява адвоката Большакова Дениса Костянтиновича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову, в якій просив вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони відчуження житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , на земельній ділянці з кадастровим номером: :03:165:4048, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 18 та належить на праві приватної власності ОСОБА_2 . В обґрунтування поданої заяви зазначив, що ОСОБА_1 є власником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером: :03:165:4048, на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мельниченко І.О. від 01 грудня 2015 року, зареєстрованого в реєстрі за № 3664, який використовується нею як місце постійного її проживання. Однак, з інформаційної довідки № 343392221 від 18 серпня 2023 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно позивачу стало відомо, що власником належного їй будинку є ОСОБА_2 . Підставою внесення відомостей про речове право № 51147376 стало рішення приватного нотаріуса Обухівського нотаріального округу Київської області Козлової Н.В., про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 68625887 від 27.07.2023 12:45:42. Документи подані для державної реєстрації: Іпотечний договір, серія та номер: 1179, виданий 25 червня 2019 року, видавник: Косенко М.О., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу. Вважаючи вказане рішення приватного нотаріуса протиправним, позивач подала до суду позовну заяву про визнання протиправним та скасування рішення приватного нотаріуса. Вказував, що 27 липня 2023 року приватний нотаріус Обухівського нотаріального округу Київської області Козлова Н.В. прийняла рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 68625887 від 27 липня 2023 року, на підставі якого відбувся перехід права власності на спірний житловий будинок до ОСОБА_2 , який вже 01 серпня 2023 року передав його в іпотеку відповідно до іпотечного договору № 966, виданого 01 серпня 2023 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко М.О. Тому зважаючи на предмет позовних вимог, та приймаючи до уваги, що відчуження житлового будинку або передача його в іпотеку може значно ускладнити розгляд справи, істотно ускладнити поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, представник позивача вважав, що невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист прав позивача, за захистом яких вона звернулася до суду, а тому просив вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони відчуження житлового будинку.

Ознайомившись з матеріалами заяви про забезпечення позову та матеріалами справи, суд прийшов до наступного.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 29 серпня 2023 року заяву адвоката Большакова Дениса Костянтиновича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову було задоволено. Забезпечено позов шляхом накладення арешту на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , розташований на земельній ділянці з кадастровим номером: :03:165:4048, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 18, що належить на праві приватної власності ОСОБА_2 .

Не погоджуючись з ухвалою суду, представник ОСОБА_2 - адвокат Ларіонова О.О. подала апеляційну скаргу.

Постановою Київського апеляційного суду від 30.01.2024 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - адвоката Ларіонової Олени Олександрівни, задоволено. Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 29 серпня 2023 року скасовано та ухвалено нове рішення. У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Большакова Дениса Костянтиновича про забезпечення позову - відмовлено.

До Вишгородського районного суду Київської області з Київського апеляційного суду дана справа повернулася 21.02.2024 року.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 22.02.2024 року заяву представника відповідача адвоката Ларіонової Олени Олександрівни про відвід судді Котлярової І.Ю. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Козлова Наталія Володимирівна про визнання протиправним та скасування рішення приватного нотаріуса визнано необґрунтованою та передано заяву для вирішення питання про відвід судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу і підлягає визначенню у порядку, встановленому частиною 1 статті 33 ЦПК України.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 23.02.2024 року у задоволенні заяви представника відповідача адвоката Ларіонової Олени Олександрівни про відвід судді відмовлено.

Так, частинами 1,2 ст.149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Статтею 150 ЦПК України визначено перелік видів забезпечення позову, у пунктах 1, 2, 4, яких передбачено, що позов може забезпечуватись накладенням арешту на майно, забороною вчиняти певні дії, забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору.

За змістом ст.151 ЦПК України заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, обґрунтування необхідності забезпечення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Заходи забезпечення позову не можуть стосуватись інших можливих подальших наслідків, які можуть виникнути внаслідок задоволення позовних вимог, зокрема, і потенційної можливості виникнення інших спорів за участю сторін даного спору, тощо.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Козлова Н.В., у якому просила визнати протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , розташований на земельній ділянці з кадастровим номером: :03:165:4048, за ОСОБА_2 , індексний номер: 68625887 від 27 липня 2023 року 12:45:42, яке прийнято приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Козловою Н.В.

Таким чином, між сторонами виник спір про визнання протиправним та скасування запису у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішення приватного нотаріуса про державну реєстрацію за відповідачем права власності на спірний житловий будинок.

Отже, потенційно можливе рішення суду про задоволення позову у даній справі буде фактично виконане із набранням рішенням законної сили, оскільки після набрання ним законної сили втратять свою чинність оспорюваний запис та рішення приватного нотаріуса, що оскаржуються.

Заходи забезпечення, про вжиття яких просив представник позивача, не стосуються майбутнього рішення суду про задоволення позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування запису у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішення приватного нотаріуса про державну реєстрацію за відповідачем права власності на спірний житловий будинок, а також не впливають на можливість його виконання.

До такого висновку дійшов Київський апеляційний суд у постанові від 30.01.2024 року по справі № 363/4642/23, скасовуючи ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 29.08.2023 року.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки заявника, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що в задоволенні поданої заяви щодо заборони відчуження нерухомого майна слід відмовити.

Керуючись статтями 149-153 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви адвоката Большакова Дениса Костянтиновича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Суддя І.Ю. Котлярова