Суддя Бабенко Ю. П.
Справа № 644/6671/23
Провадження № 2/644/87/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 березня 2024 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Бабенко Ю.П., за участю секретаря Книшенко А.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Харківської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Городніченко Ольга Анатоліївна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 просить суд визнати за нею право власності на частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, розподілити судові витрати. В обґрунтування позову посилається на те, що між нею та ОСОБА_3 було зареєстровано шлюб 20.06.2014 року. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, вона є спадкоємцем першої черги. 01.03.2023 року вона звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини щодо майна померлого ОСОБА_3 , до спадкування заявлена квартира АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на підставі договору купівлі-продажу. Оскільки вказана квартира була придбана 17.05.1996 року, коли спадкодавець перебував у шлюбі з ОСОБА_2 , то вона є спільною власністю подружжя. Приватним нотаріусом було відмовлено їй у видачі свідоцтва на спадщину та рекомендовано у судовому порядку визначити правовий режим власності спадкодавця на вказану квартиру. Так як квартира АДРЕСА_1 була придбана 17 травня 1996 року, тобто в період коли спадкодавець перебував у шлюбі із ОСОБА_2 , то вона є спільною власністю подружжя та між співвласниками не було домовленості щодо іншого розподілу часток в праві спільної сумісної власності, тому ідеальні частки співвласників квартири у спільній сумісній власності є рівними. Оскільки позивачка прийняла спадщину, але не має можливості отримати у нотаріуса свідоцтва про право на спадщину за законом, вона звернулася до суду і просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою суду від 20.09.2023 року було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, повідомлялася належним чином та своєчасно. Представник позивачки адвокат Острицький А.О. в судове засідання не з`явився, подав заяву в якій просив справу розглядати без його участі та участі позивачки, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує. Просив при прийнятті судового рішення по справі вирішити питання розподілу судових витрат, які пов`язані з витребуванням доказів в сумі 2200 грн.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про час і місце розгляду справи була належним чином повідомлена, про причини неявки суд не повідомила, відзив на позов до суду не подавала.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був належним чином повідомлений, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов до суду не подавав.

Представник третьої особи - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Городніченко О.А. в судове засідання не прибула, подала заяву з проханням розглядати справу без її участі.

Приймаючи до уваги викладене, що представник позивача не заперечує проти заочного розгляду справи, то в відповідності до ст. 280 ЦПК України суд ухвалює по справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця), до інших осіб ( спадкоємців).

Згідно до вимог ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають право діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частиною 1 ст. 1298 ЦК України встановлено, що свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцем після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 20 червня 2014 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 було зареєстровано шлюб, що підтверджується свідоцтвом серії НОМЕР_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , витягом з реєстру актів цивільного стану.

01 березня 2023 року, тобто у встановлений законом строк 6-и місячний строк, позивачка звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Городніченко О.А. із заявою про прийняття спадщини майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Згідно наданої суду копії спадкової справи, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 була зареєстрована приватним нотаріусом Городніченко О.А., інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3 , крім ОСОБА_1 , не має.

Листом від 31.03.2023 за вих. № 50/02-14 приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Городніченко О.А. повідомила ОСОБА_1 про те, що на підставі заяви останньої про прийняття спадщини було заведено спадкову справу, до спадкування заявлена квартира АДРЕСА_1 , що з 28 січня 1995 року ОСОБА_3 перебував у шлюбі з ОСОБА_2 , шлюб з якою розірвано на підставі заочного рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 20 грудня 2013 року. На підставі ст.22 Кодексу про шлюб та сім`ю, що діяв на час купівлі квартири, квартира АДРЕСА_1 є спільною власністю подружжя. ОСОБА_1 необхідно в судовому порядку визначити правовий режим власності спадкодавця на зазначену квартиру.

Після померлого ОСОБА_3 залишилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на підставі Договору купівлі-продажу, посвідченого 17 травня 1996 року ОСОБА_4 , державним нотаріусом Четвертої Харківської державної нотаріальної контори, за реєстровим № 2-3364.

З 28 січня 1995 року ОСОБА_3 перебував у шлюбі з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , шлюб з якою розірвано на підставі заочного рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 20 грудня 2013 року. Викладене підтверджується копією свідоцтва про шлюб, заочним рішенням суду від 20.12.2013 року.

Згідно до ст.22 Кодексу про шлюб та сім`ю України, який був чинний на час придбання вказаної вище квартири, майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном.

Відповідно до ст.28 Кодексу про шлюб та сім`ю України, який був чинний на час придбання вказаної вище квартири, в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визначаються рівними.

Частиною 1 ст.68 СК України визначено, що розірвання шлюбу не припиняє права спільної сумісної власності на майно, набуте за час шлюбу.

Відповідно до ст. 370 ЦК України, співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Відповідно до ст. 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 була придбана 17 травня 1996 року в період перебування спадкодавця ОСОБА_3 у шлюбі із ОСОБА_2 , отже вказана квартира була їх спільною сумісною власністю, частки ОСОБА_3 і ОСОБА_2 на вказану квартиру були рівними, а тому ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час його смерті належало право власності на частину зазначеної квартири. Частка ОСОБА_2 в праві власності на вказану квартиру також складає 1/2 частини квартири, виходячи з рівності часток співвласників.

Таким чином, спадковим майном після смерті ОСОБА_3 є частина квартири АДРЕСА_1 .

В позасудовому порядку позивачка не може оформити свої спадкові права у зв`язку з тим, що частки співвласників квартири АДРЕСА_1 не були визначені і виділені, а тому вимушена була звернутись до суду з відповідним позовом.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Враховуючи викладене, що позивачка прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 , є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 , інші спадкоємці відсутні, що спадковим майном є частина зазначеної вище квартири, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими і такими що підлягають задоволенню, а тому суд визнає за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представником позивачки подано до суду заяву, в якій він просить вирішити питання розподілу судових витрат, які пов`язані з витребуванням доказів в сумі 2200 грн. До заяви про судові витрати по справі представник надав договір №1141762 від 25.12.2023 року, укладений між КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради та адвокатом Острицьким А.О., вартість виконаних робіт за договором складає 2200 грн., та акт приймання-передачі виконаних робіт за договором.

Згідно ч. 1 ст. 140 ЦПК України, особа, яка надала доказ на вимогу суду, має право вимагати виплати грошової компенсації своїх витрат, пов`язаних із наданням такого доказу. Розмір грошової компенсації визначає суд на підставі поданих такою особою доказів здійснення відповідних витрат.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає, що матеріали справи не містять доказів вимоги суду про надання доказів стороною позивача, а саме довідки про наявність або відсутність інформації про зареєстровані права на об`єкт нерухомого майна, а тому заява представника позивачки про розподіл витрат в розмірі 2200 грн. задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 10-13, 76-81, 83, 84, 140, 141, 263-265, 280, 354 ЦПК України, ст. ст. 370-372, 1216, 1220, 1258, 1261, 1268-1270, 1298 ЦК України, ст.68 СК України, ст.ст.22, 28 Кодексу про шлюб та сім`ю України, - суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП - НОМЕР_3 ) право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення чи складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

Суддя: