Справа № 385/1438/21
Провадження № 2/385/1/24
У Х В А Л А

підготовчого судового засідання

06.03.2024 року м. Гайворон

Гайворонський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді Венгрина М. В.,

секретар судового засідання Шевченко Л. О.,

за участю:

представника позивача адвоката Волощука В. В.

представника відповідача адвоката Нам`яка Ю. Ю.

при розгляді у підготовчому судовому засіданні в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, питання прийняття позовної заяви ОСОБА_3 як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору

В С Т А Н О В И В:

в провадженні суду перебуває дана цивільна справа.

06.03.2024 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_3 , що подана до справи № 385/1438/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, питання прийняття позовної заяви ОСОБА_3 як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, в якій вона просить скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку кадастровий номер № :50:059:0009 в АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 .

В судовому засіданні представник позивача просив відмовити в прийнятті позовної заяви покликаючись на те, що позивач в справі не заявляв клопотань про залучення її в якості третьої особи, крім того ОСОБА_3 не зазначає про те, коли вона дізналась про існування цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою.

Представник відповідача просив прийняти позовну заяву та залучити ОСОБА_3 третьої особою з самостійними вимогами, оскільки для неї це спосіб захистити свої права.

Суд, заслухавши думку представників сторін та дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_3 та справи, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 52 ЦПК України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

В постанові ВС від 18.10.2023 у справі № 522/14006/18 суд дійшов висновку, що в процесі розгляду судом спору між позивачем і відповідачем третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину. При цьому під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

У постанові КЦС ВС від 07.12.2022 у справі № 753/8006/20 вказано, що необхідною умовою набуття статусу третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору є дотримання таких критеріїв як: 1) матеріально-правовий (наявність єдиного предмету спору); 2) суб`єктний (позовні вимоги можуть бути пред`явлені як одній стороні, так і декільком сторонам); 3) часовий (вступ у справу відбувається до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження).

Позовні вимоги третьої особи, яка подала позов відповідно до приписів статті 52 ЦПК України, можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. Вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

Отже, участь третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору, характеризується такими ознаками: 1) вступають у процес, що розпочався; 2) вступають у процес до закінчення судового розгляду; 3) є суб`єктами спірних матеріальних правовідносин; 4) вступають у процес добровільно та з власної ініціативи; 5) втручаються у спір між сторонами, що вже виник; 6) їх інтереси суперечать, як правило, інтересам обох сторін; 7) заявляють самостійні вимоги на предмет спору (можуть претендувати на весь предмет чи на його частину); 8) відстоюють у процесі свої інтереси, а тому, їхня юридична заінтересованість носить особистий характер. Матеріально-правовий інтерес полягає в тому, що рішення, яке буде винесено судом у конкретній справі, може порушити права та інтереси третьої особи. Процесуально-правовий інтерес третьої особи полягає в недопущенні ухвалення судом невигідного для себе рішення; 9) вступають у справу, пред`явивши позов до однієї або до обох сторін.

Право на пред`явлення позовної заяви третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, не є абсолютним, подаючи позовну заяву заявник повинен дотримуватися вимог ЦПК України щодо форми, змісту, строку подання, а також порядку її подання.

За статтею 195 ЦПК України до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження, застосовуються положення статей 193 і 194 ЦПК України, тобто як до вимог щодо подачі зустрічного позову.

Відповідно до частини другої статті 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема, коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження із первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватися. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

У процесі розгляду судом спору між позивачем і відповідачем третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину. При цьому під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, щодо якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Для набуття статусу третьої особи із самостійними вимогами щодо предмета спору, повинен мати місце такий критерій, як наявність єдиного предмету спору. Також, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи, в силу ч. 1 ст. 52 ЦПК України, повинна містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину.

Як убачається з матеріалів справи, спір між сторонами за первісним негаторним позовом виник із правовідносин щодо усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою кадастровий номер :50:059:0009 за адресою АДРЕСА_1 шляхом знесення гаражу, що згідно технічного паспорту позначений літ В (адреса знаходження ( АДРЕСА_2 ).

Водночас, позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_3 стосується скасування реєстрації земельної ділянки кадастровий номер :50:059:0009, що належить ОСОБА_1 , тобто спір виник не із правовідносин за негаторним позовом щодо усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, а з правовідносин, за якими ОСОБА_3 , яка, покликаючись на те, що вона є співвласницею поряд із ОСОБА_2 відповідачем по первісній справі суміжної земельної ділянки з кадастровим номером :50:059:0015 та гаражу, щодо якого в первісному позові ставиться вимога про знесення, не погоджується з вчиненням реєстраційних дій щодо набуття права власності на земельну ділянку кадастровий номер :50:059:0009 первинним власником ОСОБА_4 та позивачем за первісним позовом ОСОБА_1 , який таку в ОСОБА_4 в подальшому придбав.

Як убачається з позовної заяви ОСОБА_3 , остання не обґрунтовує свій позов тим, що має будь-яке право на предмет спору - земельну ділянку кадастровий номер :50:059:0009 та такі обставини не вбачаються з матеріалів справи.

Отже заявлений ОСОБА_3 , як третьою особою з самостійними вимогами щодо предмету спору, позов не взаємопов`язаний з первісним позовом, адже вимоги за цим позовом виникли з інших правовідносин, його спільний розгляд з первісним позовом є неможливим, заявлена ОСОБА_3 у позові вимога не є позовною вимогою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору у цій справі у розумінні статті 52 ЦПК України. Позовна заява третьої особи має містити самостійні вимоги саме на предмет спору у справі, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину. При цьому як предмет спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові за наявності відповідних підстав.

Тому, суд доходить до висновку про наявність підстав для відмови в прийнятті позовної заяви ОСОБА_3 як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору та відповідно в залученні її як третої особи з самостійними вимогами щодо предмету спору.

Керуючись статтями 52, 193-195, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

відмовити у прийнятті позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку кадастровий номер № :50:059:0009 в АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 та в залученні її у справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня складання повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст судового рішення складено 07.03.2024.

Суддя: Михайло ВЕНГРИН