РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/2164/23

Провадження № 2/293/124/2024

29 лютого 2024 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді Проценко Л.Й.

секретаря судового засідання Тишкевич К.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смтЧерняхів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

І. СУТЬ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

27.12.2023 ОСОБА_1 звернулась до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до Черняхівської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позовній заяві позивач просить суд визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Городище Житомирського району Житомирської області терміном в 3 місяці після вступу рішення в законну силу.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Городище Житомирського району Житомирської області померла її бабуся - ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить земельна ділянка площею 2,04 га, яка розташована на території Городищенської сільської ради Житомирського району Житомирської області.

При зверненні позивача з заявою до приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Драч Н.В. щодо здійснення права на спадкування після смерті бабусі ОСОБА_2 , нотаріусом їй відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, та роз`яснено, що вона пропустила шести місячний строк для прийняття спадщини та повинна звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач вказала, що після смерті бабусі вона знаходилась у скрутному матеріальному становищі і вчасно не подала заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

В зв`язку з цим, позивач просить суд визнати поважною причину пропуску нею строку для подачі заяви про прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

ІІ. ПРОЦЕДУРА та ПОЗИЦІЇ СТОРІН

Ухвалою від 28.12.2023 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження в цивільній справі та призначив справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання суд призначив на 10:00 год. 29.01.20243 (а.с.21).

29.01.2024 сторони в підготовче судове засідання не з`явились. 23.01.2024 представник позивача адвокат Пчелінова М.В., яка діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії АМ №1074096 від 26.12.2023, звернулась до суду з заявою, в якій просить підготовче засідання та судовий розгляд справи проводити без участі позивача та представника. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі і просить їх задовольнити (а.с.25).

Відповідач уповноваженого представника до суду не направив, причини неявки до суду не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи не подав. Про день та час розгляду справи в суді повідомлений належним чином. Відзив суду не надав (а.с.24).

29.01.2024 враховуючи, що спір між сторонами не врегульовано, суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 14:00 год. 29.02.2024 (а.с. 27).

29.02.2024 сторони в судове засідання не з`явились. В матеріалах справи міститься заява представника позивача про розгляд справи у відсутності позивача та представника. Позов підтримує (а.с.25)

22.02.2024 від Черняхівської селищної ради Житомирської області надійшла заява від 21.02.2024 №02-11/557, в якій вона просять розгляд справи проводити у відсутності представника селищної ради. Щодо рішення покладається на розсуд суду (а.с.29).

Враховуючи вище зазначені заяви сторін про розгляд справи у їх відсутності, суд проводить розгляд справи без участі сторін за наявними в справі матеріалами.

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ та ДОКАЗИ НА ЇХ ПІДТВЕРДЖЕННЯ

Судом встановлено, що згідно паспорта громадянина України позивач ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.5-6).

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 10.04.2015, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Городище, Черняхівського району, Житомирської області (а.с.8).

Із копії свідоцтва про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та свідоцтва про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вбачається що ОСОБА_4 є онукою ОСОБА_2 (а.с.9,10).

Копії свідоцтв про шлюб серії НОМЕР_2 від 12.09.2009 та серії НОМЕР_3 від 21.11.2015 свідчать про те, що ОСОБА_4 після реєстрації шлюбу спочатку мала прізвище « ОСОБА_5 », а зараз має прізвище « ОСОБА_6 » (а.с.11,13).

Тобто, зазначені документи підтверджують, що позивака ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Із копії Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ №109600 від 14.10.2004 вбачається, що ОСОБА_2 є власником земельної ділянки площею 2,04 га (а.с.14).

Із повідомлення приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Драч Н.В. від 17.08.2023 вих.№499/01-16 вбачається, що ОСОБА_1 повідомлено, про те, що після смерті баби - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , нею пропущений строк для прийняття спадщини, визначений ч.1 ст.1270 ЦК України, який відповідно до п.3 Постанови КМУ від 28.02.2022 №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» зупинявся на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці (а.с.15).

Із витягів зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №73625027 від 17.08.2023 та (заповіти/спадкові договори) номер витягу 73625048 від 17.08.2023 встановлено, що за пошуковим запитом ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - інформація відсутня, що вказує на те, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась, заповіт чи спадковий договір не складався (а.с.16,17).

ІV. НАЦІОНАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ, ОЦІНКА та МОТИВИ СУДУ

Спірні правовідносини регулюються нормами цивільного законодавства.

Так, відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст.1270 встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", в редакції, яка діяла до 18.06.2023, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Стаття 1272 ЦК України визначає наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, відповідно до якої якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як стверджує позивач в позовній заяві шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті бабусі вона пропустила з тих причин, що перебувала в скрутному матеріальному становищі.

Аналіз фактичних обставин справи і зібраних у справі доказів свідчить про те, що позивач є спадкоємицею п`ятої черги права на спадкування за законом після смерті бабусі - ОСОБА_2 . Інші спадкоємці, у тому числі й ті, які мають право на обов`язкову частку у спадщині за законом та в установленому порядку прийняли спадщину чи мають намір її прийняти відсутні. Спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заведена. Тобто, надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не порушить права та свободи інших осіб.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v.Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої бабусі.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно спадкодавця.

Виходячи з вищенаведеного, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Враховуючи те, що жодним рішенням відповідача права позивача не порушені та позивач не просить стягнути з відповідача понесені нею судові витрати, суд залишає судові витрати понесені позивачем за нею, та вважає за можливе не стягувати їх з відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1269, 1270 , 1272 ЦК України, ст.ст. 2, 12, 13, 18, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 280-284, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов задовольнити повністю.

Визнати поважними причину пропуску строку ОСОБА_1 після смерті бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Городище, Житомирського району Житомирської області та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після її смерті терміном на 3 (три) місяці з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повний текст рішення не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Відомості про сторін по справі.

Позивач:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Місце проживання: АДРЕСА_1 ;

Паспорт серія НОМЕР_5 виданий Корольовським РВ у м.Житомирі 02.07.2016.

Відповідач:

Черняхівська селищна рада Житомирського району Житомирської області.

Код .

Місце знаходження: вул.майдан Рад, 1, смтЧерняхів, Житомирський район, Житомирська область, 12301.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 07.03.2024.

Головуюча суддя Людмила ПРОЦЕНКО