Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 695/3404/23

номер провадження 2/695/297/24

04 березня 2024 року м. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Степченка М.Ю.

за участю секретаря с/з Шевченка В.С.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Золотоноша в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

01.09.2023 р. адвокат Статівка О.В. через систему «Електронний суд» звернувся до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області в інтересах позивача ОСОБА_1 з позовом про розірвання шлюбу, зареєстрованого між позивачем та відповідачкою ОСОБА_2 .

Позовні вимоги мотивовані тим, що з 13.10.2018 р. позивач та відповідач перебувають в зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу мають спільну дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . З часом одруження виявилося невдалим через різні погляди на життя. Шлюбні відносини між подружжям припинені, вони не проживають разом, не ведуть спільного господарства. Позивач вважає, що збереження шлюбу неможливе та суперечить його інтересам. Рішення про розірвання шлюбу позивач прийняв остаточно і змінювати його не має намірів, оскільки неодноразово пробували примиритися, однак безрезультатно.

Ухвалою судді від 14.09.2023 р. відкрито провадження в справі та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою суду від 26.10.2023 р. за клопотанням відповідачки судом було надано подружжю строк на примирення тривалістю три місяці, в зв`язку з чим зупинено провадження в справі.

29.01.2024 р. ухвалою суду було поновлено провадження за клопотанням представника позивача адвоката Статівки О.В., яка повідомила, що сторони не примирилися.

У судове засідання позивач та його представник не з`явилися, але в матеріалах справи міститься клопотання адвоката Статівки О.В. про розгляд справи без участі сторони позивача, позов просила задовольнити.

Відповідачка та її представник адвокат Брус С.М. у судове засідання не з`явилися. Адвокат скерував до суду заяву, в якій вказав, що відповідачка ОСОБА_2 перебуває на стаціонарному лікуванні, не має змоги з`явитися до суду особисто, тому клопоче через нього про надання ще одного строку на примирення терміном на 3 місяці, проти задоволення позову заперечує та без її участі справу просить не розглядати.

Суд вважає за необхідне зазначити, що за положеннями статті 129 Конституції України, статті 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Неявка у судове засідання однієї із сторін, належним чином повідомленої про час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи у судовому засіданні

Подібних висновків дійшов Верховний Суду своїй постанові від 04.09.2018 у справі № 915/593/17.

Враховуючи вище викладене суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справу.

Також суд вважає, що клопотання сторони відповідача про повторне надання подружжю строку на примирення не підлягає до задоволення, оскільки сторона позивача категорично заперечує проти примирення та наполягає на розірванні шлюбу, що свідчить про небажання позивача зберегти сім`ю з відповідачкою, і відповідачкою не надано жодних доказів, що підтверджують вжиття будь-яких заходів для примирення.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд становив наступні обставини.

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 13.10.2018 р., ОСОБА_1 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб 13.10.2018 р. у Золотоніському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області за актовим записом №95, після реєстрації шлюбу прізвище чоловіка та дружини ОСОБА_5 .

Позивач та відповідачка являються батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджено копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого повторно 01.09.2023 р.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За приписами ч. 3 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року, «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

З`ясувавши обставини справи суд вважає, що шлюб між сторонами носить формальний характер, сімейних відносин сторони не підтримують, вони не пов`язані спільним побутом та бюджетом, взаємні почуття між ними втрачені і примирення між сторонами неможливе, разом не проживають, як сім`я.

Наданий судом строк на примирення подружжя позитивного результату не дав, наміру зберегти сім`ю позивач не має, про що свідчить клопотання представника позивача від 25.01.2024 р.

Судом встановлено, що подальше перебування позивача в шлюбі з відповідачкою буде шкодити інтересам позивача.

Частиною третьою статті 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ч. 1 ст. 110 СК України). Частиною 2 ст. 112 СК України встановлено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Отже, позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають до задоволення.

На підставі ст. 141 ЦПК України необхідно стягнути з відповідачки на користь позивача судовий збір у сумі 858,88 грн.

Керуючись ст.ст. 141, 263, 265,354 ЦПК України та ст.ст. 104, 109, 110, 112, 113 СК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 13.10.2018 р. у Золотоніському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області за актовим записом №95 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 858,88 грн.

Рішення може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення у порядку, встановленому чинним законодавством.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.Ю. Степченко