Справа № 646/2367/24
№ провадження 2/646/1703/2024
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

07 березня 2024 року м.Харкова

Червонозаводський районний суд міста Харкова у складі судді Демченко І.М., перевіривши на відповідність нормам цивільного процесуального закону позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом

В С Т А Н О В И В :

04.03.2024 до Червонозаводського районного суду міста Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин між нею на померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 в Агіос Дометіос Нікосія, Республіка Кіпр, громадянкою Кіпру ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженкою м.Керч, АР Крим, як між матір`ю та донькою, а також визнання права власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті доньки.

Перед відкриттям провадження у справі суд перевіряє додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України та у відповідності до ст. 9 Закону України «Про судовий збір» зарахування сплаченого судового збору до спеціального фонду державного бюджету України.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п.1.1, п.1.2 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір, виходячи зі ставки 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та за подання позовної заяви немайнового характеру - сплачується судовий збір, виходячи зі ставки 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 3 028, 00 грн.

Позовна заява ОСОБА_1 має одночасно майновий і немайновий характер: визнання права власності на нерухоме майно та встановлення факту родинних відносин.

Отже, при зверненні до суду фізичної особи з позовними вимогами немайнового характеру сплаті підлягає судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Відповідно до п. 2, п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Позивач при зверненні до суду не зазначила ціну позову у відповідному розмірі, виходячи з вимог майнового характеру, та додала до позовної заяви лише документ, що підтверджує сплату судового збору у сумі 1 211, 20 грн., виходячи з вимог немайнового характеру.

Таким чином, позивачеві необхідно визначити ціну позову, виходячи з дійсної вартості нерухомого майна, та доплатити судовий збір у розмірі, визначеному п.1.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», який перерахувати за такими реквізитами: UA0020661, отримувач коштів - ГУК Харків обл/м.Хар Основ`ян/22030101, , банк отримувача - Казначейство України(ел. адм. подат.), МФО 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Крім того, пунктом 10 частини третьої статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява в обов`язковому порядку має містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що у провадженні суддів Червонозаводського районного суду м.Харкова Барабанової В.В. та Сіренко Ю.Ю. перебували цивільні справи за позовом/заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом після смерті доньки, однак відповідних судових рішень за результатами їх розгляду до цієї позовної заяви не додано, що може свідчити про зловживання процесуальними правами та розцінене судом, як дії, що суперечать завданню судочинства, а саме: подання кількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання кількох позовів з аналогічним предметом та з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

З постанови державного нотаріуса Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори за вих 542/02-31 від 10.06.2023 вбачається, що місцем відкриття спадщини є Республіка Кіпр, коло спадкоємців не встановлено, факт прийняття ними спадщини встановити неможливо.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України ?Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення? суд може встановлювати факти, які й за іноземним законодавством тягнуть за собою правові наслідки для заявника і рішення суду необхідне заявникові для застосування у відносинах з громадянами інших держав (наприклад, для вирішення питання про наявність права на спадщину у особи, яка законодавством України не віднесена до кола спадкоємців за законом).

За змістом роз`яснень, наданих у Постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення факту родинних відносин можуть бути й інші особи, які мають право на спадщину.

Враховуючи, що спадкодавиця є громадянкою Республіки Кіпр, встановлення факту родинних зв`язків з нею може впливати на обсяг прав та обов`язків як позивачки, так і інших осіб, зокрема колишнього чоловіка чи інших осіб, які перебували у родинних відносинах з нею, та які на теперішній час не залучені до участі у справі.

Відповідно до вимог статті 498 ЦПК України у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Частиною четвертою статті 499 ЦПК України визначено, що судове доручення про надання правової допомоги оформлюється українською мовою. До судового доручення додається засвідчений переклад офіційною мовою відповідної держави, якщо інше не встановлено міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Враховуючи, що місцем відкриття спадщини є Республіка Кіпр та можливі спадкоємці проживають на території цієї держави, то позивачу слід надати в двох екземплярах належним чином засвідчений переклад позовної заяви та усіх додатків до неї на офіційну мову запитуваної держави, для можливості їх вручення.

Від змісту позовної заяви залежать дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження у справі і проведення подальших підготовчих дій для розгляду справи у судовому засіданні та при її розгляді по суті, у тому числі і про її судову юрисдикцію та підсудність, про визначення обставин, що мають значення для її вирішення, про залучення в процес інших осіб, дослідження доказів тощо.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001, у яких зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення її без руху, в якій зазначається строк усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд надає строк, що дорівнює 10 дням з моменту отримання копії цієї ухвали, для усунення вищевказаних недоліків позовної заяви, а саме: визначення ціна позову на дату пред`явлення позовної заяви до суду, виходячи із дійсної ринкової вартості об`єкта нерухомого майна; сплати судового збору за позовну вимогу майнового характеру у відповідному розмірі від ціни позову; уточнення обставин звернення до суду з аналогічними позовами та надання до суду відповідних судових рішень; визначення кола відповідачів та третіх осіб, на обсяг прав та обов`язків яких може вплинути рішення у справі; у разі необхідності надання засвідченого перекладу позовної заяви та усіх додатків до неї на офіційну мову запитуваної держави.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 293, 294 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви у 10-деннний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі виправлення недоліків у встановлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Червонозаводського районного

суду міста Харкова І.М.Демченко