Справа № 626/762/24
Провадження № 2/626/242/2024
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

23.02.2024 року м. Красноград

Суддя Красноградського районного суду Дудченко В.О., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 в якому просить здійснити поділ майна, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя та виділити їй наступне майно: перетворювач напруги, драбина алюмінієва, пральна машина INDESIT, пилосмок, телевізор SKYWORTH, електропилка, бензиновий генератор, кормоподрібнювач, трицикл, бочки пластикові 6 шт., перфоратор на суму 78832, 00 грн. Виділити відповідачу: мультиварку, побрібнювач гілок, станок для заточки ланцюгів, зарядний пристрій для акумуляторів, дизельний культиватор на суму 80015,00 грн. Також просить визнати за ОСОБА_1 право власності на частину земельної ділянки площею 0,0662 га кадастровий номер :02:001:0141 цільове призначення 02.01 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки) за адресою: АДРЕСА_1 . Також просить визнати за ОСОБА_1 право власності на частину житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 233), розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Перевіривши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку про залишення її без руху з наступних підстав.

Вимоги до форми та змісту заяви та документів, що додаються до неї встановлені ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

У позовній заяві вказано про поділ спільного майна подружжя та позовна заява містить ціну позову 160082,00 грн., але відсутні відомості щодо вартості майна.

Частиною 4 ст.177 ЦПК України передбачено, до поданої до суду заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до правового висновку викладеного у постанові Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 372/1080/19, який суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин з огляду на приписи ч. 4 ст.263 ЦПК України та ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається дійсною вартістю цього майна. При цьому вартість майна це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно тощо.

Згідно п. п. 2, 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості, а якщо позов складається з кількох самостійних вимог, як в даному випадку, ціна позову визначається сумою всіх вимог.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Як роз`яснено у пункті 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 року № 11 поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 СК та ст. 372 ЦК. Вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Відповідно до п.п. 1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1% ціни позову, але не менш 0,4 розміру та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом «а» пункту 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Як вбачається з матеріалів справи, до позовної заяви додана квитанції про сплату судового збору на загальну суму 1600 гривень 90 копійок.

Так як в позовній заяві не зазначено обґрунтованого розрахунку ціни позову, то з доданої квитанції неможливо встановити чи відповідає сплачений судовий збір вартості спірного майна.

У зв`язку з цим позивачу необхідно визначити ціну позову, яка повинна відповідати дійсній ринковій вартості спірного майна станом на день подання позовної заяви до суду, з наданням до суду відповідних доказів на підтвердження визначеної вартості майна та сплатити судовий збір, виходячи з вартості спірного майна, що підлягає поділу.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути недоліки шляхом надання доказів оціночної вартості спірного нерухомого майна на момент звернення до суду із позовом, доказів про дійсну вартість спірного рухомого майна (речей домашнього вжитку) на час подачі позову; визначити ціну позову, зазначивши її виходячи із оціночної вартості спірного майна та доплатити судовий збір у порядку визначеному Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 10-ти денний строк з дня вручення ухвали суду.

Також, слід роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог по усуненню недоліків поданого позову (заяви), що були підставою для залишення позову без руху він буде вважатись неподаним та повернутий йому.

Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна залишити без руху, надавши заявнику строк в кількості 10 (десяти) днів для усунення недоліків з дня отримання ухвали, роз`яснивши позивачу, що в разі не виправлення недоліків протягом встановленого строку заява буде повернута.

Ухвала оскарженою не підлягає.

Суддя