Справа №549/419/23
Провадження №2/549/19/24
УХВАЛА

01 березня 2024 року Чорнухинський районний суду Полтавської області

у складі: головуючого судді Крєпкого С.І.

за участю: секретаря судового засідання Кривчун Я.А.

представника позивача адвоката Ступніка С.В.

представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Ахрамовича Я.І.

розглянувши у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції в селищі Чорнухи цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: Голосіївський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання батьківства,

установив:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: Голосіївський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якому прохає:

- визнати його батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-внести зміни до актового запису №2040 про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначивши в графі «батько»: ОСОБА_2 , та змінити дитині по-батькові з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 », виключити запис про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька дитини ОСОБА_4 .

Заяву обґрунтовано тим, що 13.09.2023 йому стало відомо, що саме він є батьком ОСОБА_7 .

Ухвалою Чорнухинського районного суду Полтавської області від 25.12.2023 відкрито провадження у справі, надано відповідачу строк для подання відзиву, третій особі для подання пояснень щодо позову.

29 лютого 2024 року представником відповідача адвокатом Ахрамовичем Я.І. подано відзив, в якому, посилаючись на ст.129 СК України, ст.267 ЦК України, ст.ст.27, 31, 51, 53 ЦПК України, прохає:

-виключити зі складу співвідповідачів ОСОБА_3 ;

-залучити ОСОБА_3 в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні позивача;

-передати справу №549/419/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: Голосіївський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання батьківства, за підсудністю до Подільського районного суду міста Києва;

-відмовити у задоволенні позовних вимог.

Клопотання щодо виключення відповідача зі складу учасників ОСОБА_3 , її залучення в якості третьої особи та передачі справи за підсудністю мотивовано тим, що частина перша ст.129 СК України стосується ситуації, за якої оспорити батьківство може чоловік, який вважає себе батьком дитини, а батьком дитини записаний інший чоловік, тобто позивачем є чоловік, який вважає себе батьком дитини, а відповідач чоловік, який записаний батьком дитини (висновок Верховного Суду, зазначеного у Постанові від 08.03.2023 у справі №205/5698/21).

Відповідачами у даній справі має бути батько дитини та державний орган реєстрації актів цивільного стану, якщо у позовній заяві стоїть питання про виключення з актового запису про народження відповідача та запису батьком позивача.

Матір дитини для повного і всебічного з`ясування усіх обставин справи слід залучити у якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору (висновок Верховного Суду у Постанові від 23.04.2014 у справі №6-6442св14)

Належним відповідачем у даному спорі в силу закону є лише батько дитини- ОСОБА_1 .

Водночас мати дитини ОСОБА_3 є неналежним співвідповідачем, а тому наявні підстави для зміни складу відповідачів шляхом виключення зі складу співвідповідачів ОСОБА_3 , як неналежного співвідповідача, та залучення ОСОБА_3 в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні позивача.

Крім того, оскільки відповідачем у справі в силу закону є виключно ОСОБА_1 , місце проживання якого зареєстровано у АДРЕСА_1 , наявні підстави для передачі справи за підсудністю до Подільського районного суду міста Києва.

Представник відповідача ОСОБА_1 в судовому засіданні клопотання підтримав.

Крім того зазначив, що спір у дані справі є суто спором між батьками. Мати не може бути відповідачем.

ОСОБА_3 залучено як відповідача або завідомо безпідставно, що є зловживанням правами, або помилково.

Під час судового засідання, враховуючи позицію представника позивача,вважає, що в цьому випадку залучення відповідача ОСОБА_3 до участі у справі в якості співвідповідача не є помилковим, а зловживанням правами.

Прохав суд визнати зловживанням представником позивача процесуальними правами щодо завідомо безпідставного залучення особи як співвідповідача з метою зміни підсудності справи та вжити відповідних заходів.

Представник позивача проти задоволення клопотань заперечував. Вважає співвідповідача ОСОБА_3 також такою, що повинна відповідати за позовом, оскільки вона факт батьківства позивача заперечує, але припускає.

Суд, заслухавши представників сторін, вважає, що клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Ахрамовича Я.І. задоволенню не підлягають заважаючи на таке.

Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог (п. 2 і п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Відповідно до ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідач це особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала чи оспорила його суб`єктивні права, свободи чи інтереси.

Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України).

Статтею 50 ЦПК України визначено, що позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права і обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Згідно ч.ч.1,2 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.

Разом з тим встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

З огляду на викладене саме на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач.

З огляду на викладене підстави для виключення судом ОСОБА_3 зі складу співвідповідачів, її залучення в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні позивача та передачу справи за підсудністю до Подільського районного суду міста Києва відсутні.

При цьому необхідно зазначити, що згідно з ч.2 ст.31 ЦПК України справа, прийнята судом до свого провадження з додержанням правил підсудності, повинна бути ним розглянута і в тому випадку, коли в процесі розгляду справи вона стала підсудною іншому суду, за винятком випадків, коли внаслідок змін у складі відповідачів справа належить до виключної підсудності іншого суду.

Крім того, також відсутні підстави для визнання судом зловживання процесуальними правами представником позивача та вжиття відповідних заходів зважаючи на таке.

Відповідно до ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Таким чином, зокрема, має бути встановлено саме завідомо безпідставне залучення особи як відповідача, а саме те, що відповідач проживає за місцем територіальної підсудності суду і вимоги до нього є безпідставними і сторона, залучаючи відповідача, переслідувала мету саме зміни підсудності справи.

З огляду на викладене, беручи до уваги те, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, враховуючи приписи ч.6 ст.84 ЦПК України, відповідно до яких доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, на цей момент відсутні підстави вважати, що позивачем, яким підписана позовна заява, завідомо безпідставно залучено ОСОБА_3 як співвідповідача з метою зміни підсудності справи.

Таким чином підстав для визнання зловживання процесуальними правами позивачем та його представником, вжиття заходів запобігання зловживанню процесуальними правами, не вбачається.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст.259,260 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Ахрамовича Яна Ігоровича про виключення зі складу співвідповідачів ОСОБА_3 та її залучення в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні позивача, передачу справи №549/419/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа: Голосіївський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання батьківства, за підсудністю до Подільського районного суду міста Києва, визнанні зловживанням процесуальними правами.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили негайно після її проголошення.

Дата складення повного тексту ухвали 06.03.2024.

Суддя С.І.Крєпкий