Справа № 643/2092/24
Провадження № 2-о/643/161/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.03.2024 року суддя Московського районного суду м. Харкова Осадчий О. В., перевіривши заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи орган опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради, опікунська рада Адміністрації Салтівського району Харківської міської ради про визнання особи недієздатною та встановлення опіки,

ВСТАНОВИВ:

05 березня2024 року ОСОБА_1 звернувся до Московського районного суду м. Харкова з заявою, у якій просить:

-визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , недієздатним;

-встановити над ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , опіку та призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , опікуном.

Заява подана у порядку окремого провадження.

Суд, перевіривши заяву на її відповідність вимогам ЦПК України, встановив таке.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відтак, під час вирішення питання про відкриття провадження у справі слід керуватися положеннями глави 1 розділу ІІІ ЦПК України «Письмові заяви учасників справи» та глави 2 розділу IV ЦПК України «Розгляд судом справ про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи».

За правилами п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування або ім`я сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження або місце проживання чи перебування, а також інші відомості.

Так, ОСОБА_1 у своїй заяві зазначає у якості заінтересованої особи орган опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради, опікунська рада Адміністрації Салтівського району Харківської міської та одну адресу: м. Харків, вул. Юр`ївська, 13.

Згідно з ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

Також, відповідно до частини 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Отже, з урахуванням положень ч. 1 ст. 60 ЦК України, ч. 1 ст. 300 ЦПК України, суд встановлює опіку і призначає опікуна виключно за поданням органу опіки та піклування.

Відтак, у зазначеній категорії справ заінтересованою особою виступає орган опіки та піклування.

Зазначене свідчить про те, що у заяві ОСОБА_1 у якості заінтересованої особи слід зазначити лише орган опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради.

Проте, ОСОБА_1 зазначає дві заінтересовані особи та не зазначає інших необхідних відомостей про заінтересовану особу орган опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради.

Також, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 1 ст. 297 ЦПК України у заяві про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи мають бути викладені обставини, що свідчать про психічний розлад, істотно впливають на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, чи обставини, що підтверджують дії, внаслідок яких фізична особа, яка зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо, поставила себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище.

Статтею 36 ЦК України передбачено, що суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними; якщо вона зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо і тим ставить себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище.

Так, ОСОБА_1 у заяві зазначає, що ОСОБА_2 є його вітчимом, а також є інвалідом другої групи у зв`язку з ураженням опорно-рухомого апарату. ОСОБА_2 тривалий час виявляє ознаки психічного розладу, а саме: не може зрозуміло висловлювати свої думки, не може самостійно одягнутись, приготувати собі їжу, не розуміє обставин, що відбуваються навколо нього, не може дати адекватну оцінку своїм діям чи діям оточуючих, самостійно вийти з дому.

Однак суд доходить висновку, що заявником не додержано вищевказаних вимог цивільного процесуального законодавства, оскільки ним не вказано обставин, які свідчать про психічний розлад ОСОБА_2 чи які істотно впливають на його здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, як і не зазначено інших, передбачених ст. 297 ЦПК України, обставин, з зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Отже, будь-яких документів на підтвердження того, що ОСОБА_2 страждає на будь-який психічний розлад чи зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо, на день подання заяви, суду не додано.

Обмеження особи у здатності самостійно обслуговувати себе та потребування сторонньої допомоги не свідчать самі по собі про наявність саме психічного розладу.

За правилами п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Проте, заявником не зазначено таких відомостей, з урахуванням встановлених обставин.

Крім цього, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З 01 вересня 2015 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», відповідно до якого виключено п. 9 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», згідно з яким судовий збір не справлявся за подання до суду заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Водночас, ст. 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

За змістом ч. 2 ст. 299 ЦПК України на рахунок держави у справах про визнання фізичної особи недієздатною відносяться саме витрати, пов`язані із розглядом справи.

Натомість, Законом України «Про судовий збір» не передбачено звільнення від сплати судового збору за подання до суду заяви про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки над нею та призначення опікуна, до переліку заяв, за подання яких не справляється судовий збір, передбаченого ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», заява про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки над нею та призначення опікуна не входить.

Крім цього, ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не містить положення про пільги щодо сплати судового збору за подання заяви про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки над нею та призначення опікуна.

За правилами ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Заявником судовий збір не сплачено.

Відповідно до пп. 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду заяви у справах окремого провадження, яка подана фізичною особою, становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605,60 грн. згідно з положеннями ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік»;

Відтак, судовий збір, що підлягає сплаті за подання заяви ОСОБА_1 становить 605,60 грн.

Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн., після чого надати документ, підтверджуючий його сплату (реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів ГУК Харків обл./м.Харків/Салтівськ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача 899998, р/р UA0020657, код класифікації доходів бюджету 22030101), або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім цього, згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Проте, ОСОБА_1 подав до суду лише один екземпляр заяви з додатками для суду, екземплярів для заінтересованих осіб заявник не подав.

Відтак, заява подана без додержання вимог, викладених у ст.175, 177, 297 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, суд доходить висновку про необхідність залишення заяви без руху та надання заявнику часу, необхідного для усунення зазначених недоліків, шляхом подання:

-уточненої заяви, приведеної у відповідність до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України(щодо кола учасників справи), п. 5 ч. 3 ст. 175, ч. 1 ст. 297 ЦПК України (щодо викладу обставин, якими заявник обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини), п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України (зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності));

-усіх наявних у заявника доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги;

-документу, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

-копії уточненої заяви та копій усіх доданих до заяви документів для заінтересованої особи.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 261, 293 295, 297 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи орган опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради, опікунська рада Адміністрації Салтівського району Харківської міської ради про визнання особи недієздатною та встановлення опіки залишити без руху.

Встановити десятиденний строк з моменту отримання цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити, що у разі неусунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною та повертається заявнику.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Осадчий