Справа № 229/593/24
Провадження № 2/229/880/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

24 січня 2024 р. м. Дружківка, Донецької області

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Худіна О.О. дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

До Дружківського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Звертаючись із позовом до суду позивач посилаючись на ст. 5 Закону України «Про судовий збір» зазначає, що має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни учасників бойових дій (посвідчення від 28.08.2018 року серії НОМЕР_1 ).

Ознайомившись із вказаним позовом, вважаю, що наявні підстави для залишення його без руху, оскільки він не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, з наступних підстав.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем у позовній заяві зазначено, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п. 12, 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Згідно п. 12, 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків; учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

В постанові Великої Палати Верховного Суду № 545/1149/175-ц від 12 лютого 2020 року сформовано правову позицію, згідно якої вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18).

Статтею 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» встановлено перелік пільг, які надаються учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них. Зокрема, це пільги щодо безкоштовного медичного забезпечення, проїзду усіма видами транспорту, знижки при оплаті комунальних послуг, виплата допомоги по тимчасовій непрацездатності та інші пільги, пов`язані із здійсненням трудової діяльності, забезпечення житлом, першочергове обслуговування, тощо.

Крім цього, ч. 2 ст. 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» встановлено, що ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Разом з цим, позов, з яким позивач звернувся до суду, не пов`язаний із захистом його прав, наданих йому відповідно до Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», у зв`язку із чим відсутні підстави для звільнення його від сплати судового збору.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру заяви, яка подана фізичною особою справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлює прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року у розмірі 3 028 гривень.

Тобто ставка судового збору за подання фізичною особою до суду про розірвання шлюбу з 1 січня 2024 року становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, тобто у сумі 1 211,20 грн.

У зв`язку з чим, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 211,20 грн., на підтвердження чого надати оригінали квитанції про сплату судового збору за відповідними реквізитами:

Отримувач коштів: Донецьке ГУК/Дружкiвська МТГ/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37967785

Банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0005694

Код класифікації доходів бюджету 22030101 - та надати суду оригінал квитанції про його сплату.

Відповідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 175, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Копію ухвали направити позивачу для відома та надати йому строк для усунення недоліків терміном десять днів з дня вручення йому копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що згідно з ч. 3 ст.185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О.Худіна