У Х В А Л А

Іменем України

07 лютого 2024 року м. Київ, Деснянський районний суд м. Києва, суддя: О. Грегуль

ОСОБА_9 - позивач

ОСОБА_1 - відповідач 1

ОСОБА_2 - відповідач 2

ОСОБА_3 - відповідач 3

ОСОБА_4 - відповідач 4

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Аніскова Надія Анатоліївна - третя особа

Онопрієнко З.В. - адвокат позивача

ВСТАНОВИВ:

Позивачем подано позов про встановлення факту проживання однією сім`єю (нова редакція) з проханням 1) Встановити факт проживання позивача із ОСОБА_6 (спадкодавець) однією сім`єю з 01.01.1987 по ІНФОРМАЦІЯ_1 (день смерті); 2) Визнати позивача спадкоємцем четвертої черги, як особу, що проживала зі спадкодавцем ОСОБА_6 однією сім`єю не менше п`яти років до відкриття спадщини на нерухоме майно.

Згідно доданої до позову копії свідоцтва про смерть від 24.04.2023 ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підсудність справи Деснянському районному суду м. Києва визначена ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 07.12.2023 у справі № 127/34716/23 (суддя Бессараб Н.М.) з посиланням на те, що спадкове майно розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України, 3. Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позов не відповідає вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України, 1. Позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України, 4. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної в постанові від 16.02.2021 у справі № 911/2390/18: «7.25. Велика Палата Верховного Суду вважає, що словосполучення "з приводу нерухомого майна" у частині третій статті 30 ГПК України необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення. 7.26. Тому до спорів, предметом яких є стягнення заборгованості, яка виникла внаслідок невиконання зобов`язань за договором, який укладений щодо користування нерухомим майном, поширюються норми частини третьої статті 30 ГПК України.».

У зв`язку з тим, що об`єктом спірного матеріального правовідношення є нерухоме майно на даний спір поширюються правила виключної підсудності.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 12.08.2021 у справі № 438/1673/13-ц: «Згідно з практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони.».

Практика ЄСПЛ виходить з того, що реалізовуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення ЄСПЛ від 16.12.1992 у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції).

ЄСПЛ підкреслив, що право на доступ до суду є невід`ємним аспектом гарантій, закріплених у Європейській конвенції з прав людини, посилаючись на принципи верховенства права та уникнення свавілля, які лежать в основі багатьох Конвенції. Можливі обмеження вищезазначеного права не повинні обмежувати доступ, наданий особі, таким чином або в такому обсязі, щоб була порушена сама суть права. Так, ЄСПЛ зазначив, що, застосовуючи процесуальні норми, суди повинні уникати надмірного формалізму, який би зашкодив справедливості розгляду.

Вимоги ч. 1 ст. 30 ЦПК України мають імперативний характер, а тому суд не вправі формально вирішувати питання щодо підсудності справи.

Згідно доданої до позову копії свідоцтва про право власності на житло від 12.09.1995 ОСОБА_6 (спадкодавець) за життя була власницею нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 ).

Згідно доданої до позову копії нотаріально посвідченого заповіту ОСОБА_7 (заповідач) від 15.02.1997, остання заповіла ОСОБА_6 (спадкодавець) нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_2 ).

Про інше можливе спірне нерухоме спадкове майно інформація в позові і додатках відсутня.

У порушення п. 3, п. 4 і п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України зміст позову не містить і в ньому не викладено обставин та не зазначено доказів, яке конкретно майно є спадковим і на яке має наміри позивач та яка дійсна (або хоча б орієнтовна на час подання позову) вартість кожного спадкового об`єкта нерухомого майна, оскільки від правильного вирішення даного питання залежить правильність вирішення питання виключної підсудності справи.

Повне ігнорування стороною позивача надання/зазначення в позові чіткої інформації про конкретне спадкове нерухоме майно і його вартість (або хоча б орієнтовну вартість на час подання позову) позбавляє суд можливості однозначно вирішити питання дотримання підсудності справи та відкрити провадження.

За таких обставин позов підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Недоліки мають бути усунуті шляхом подання нової редакції позову з його копіями відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб з обґрунтованим спростування вищевказаних недоліків.

При цьому, супровідний лист має містити номер справи і провадження та прізвище і ініціали судді.

Залишення позову без руху не є перешкодою у доступі до правосуддя, а є спонуканням особи до належного виконання процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Подану у справі № 127/34716/23 позовну заяву ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно позову адреса реєстрації: АДРЕСА_3 , адреса фактичного проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачеві або адвокату позивача.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: