справа № 274/7613/23
провадження № 2/0274/244/24
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

( заочне)

07.02.2024 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області у складі: головуючого судді Вдовиченко Т.М., за участі секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу -

в с т а н о в и в :

01.11.2023 ОСОБА_1 звернувся до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області з позовом відповідно до якого просить суд стягнути зі ОСОБА_2 борг в розмірі 5000,00 доларів США та три відсотки річних від суми простроченої заборгованості в розмірі 449,52 дол. США. за період з 01.11.2020 року по 30.10.2023 року.

В обґрунтування позову вказує, що 04.06.2020 року між ним та відповідачкою був укладений Договір позики (розписка), відповідно до умов якого він передав ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 5000 доларів США, остання отримала вказані кошти та зобов`язалася повернути борг після отримання спадщини від свого покійного дядька ОСОБА_3 . ОСОБА_2 оформила спадщину 26.10.2020 року, проте борг не повернула до даного часу.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 06.11.2023 позивачу відмовлено в забезпеченні позову ( а.с. 13-14).

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 16.11.2023 року відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження. Сторонам встановлено строк для подачі заяв по суті справи ( а.с. 20-21).

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду від 21.11.2023 позивачу повторно відмовлено у забезпечення позову ( а.с.29-30).

Позивач в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечує. Позовні вимоги підтримує ( а.с. 37).

Відповідачка в судове засідання повторно не з`явилася, належним чином повідомлялася за останнім відомим місцем проживання та шляхом оголошення на сайті судової влади, причини неявки суду не відомі, будь-яких заяв або клопотань про відкладення розгляду справи або розгляд справи за її відсутності суду не надано, правом на подання відзиву відповідачка не скористалася, доводи позову не спростовано.

Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи, перевіривши їх доказами, суд приходить до наступного.

Як передбачено ст.16 ЦК України особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 13, 81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом; учасники сторін зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Судом встановлено, що згідно розписки від 04.06.2020 ОСОБА_2 позичила у ОСОБА_1 для оплати компенсації по спадщині ОСОБА_3 суму грошей у розмірі 5000 доларів США. З вказаної розписки також вбачається, що відповідачка зобов`язується повернути вказані грошові кошти після отримання спадщини ОСОБА_3 (а.с.6).

ОСОБА_2 оформила свої спадкові права та отримала свідоцтво про право на спадщину після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.7).

Згідно ч.2 ст.509, ст.11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно з положеннями статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимогЦивільного кодексу України.

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України).

Відповідно до ч.2 ст.1047 ЦК України, договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми.

На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.

Згідно ст.1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.

У відповідності до ч.1 та ч.3 ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України).

Позика вважається повернутою в момент зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок або реального повернення коштів позикодавцеві.

Отже, положення норми права передбачають, що зобов`язання можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів, передбачених законом, а також угод, які не передбачені законом, але йому не суперечать, а в окремих випадках встановлені актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду.

Таким чином, наявність оригіналу розписки у позикодавця згідно з положеннями статті 545 ЦК України свідчить, що зобов`язання з повернення позики позичальником не виконано.

Відповідно до правової позиції викладеної в постанові Великої палати Верховний Суду у постанові від 16 січня 2019 року у справі № 464-3790/16-ц за своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який боржник видає кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладання, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей. Досліджуючи боргові розписки чи договори позики, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, а також надавати оцінку всім наявним доказам і залежно від установлених результатів робити відповідні правові висновки.

Згідно зі статтею 99 Конституції України, грошовою одиницею України є гривня. Гривня є законним платіжним засобом на території України. Іноземна валюта може використовуватися в Україні у випадках і в порядку, встановлених законом (частини перша, друга статті 192 ЦК України).

Згідно зі статтею 524 ЦК України, зобов`язання має бути виражене у грошовій одиниці України - гривні. Сторони можуть визначити грошовий еквівалент зобов`язання в іноземній валюті.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позову в частині стягнення основного боргу.

Крім того, позивачем заявлена вимога про стягнення з відповідачки 3% річних за прострочення грошового зобов`язання у розмірі 449,52 доларів США.

Відповідно до ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу та 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір відсотків не встановлений договором або законом.

Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 на території України введено воєнний стан, який триває і на даний час.

Відповідно до пункту 18 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 Цивільного кодексу України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).

Тому позовні вимоги про стягнення з відповідачки 449,52 доларів США - 3% річних від простроченої суми боргу підлягають до часткового задоволення в розмірі 347 дол. США. за період з 01.11.2020 року по 23.02.2022 року .

Таким чином, у зв`язку з невиконанням відповідачкою своїх зобов`язань за договором позики від 04.06.2020 року загальна заборгованість боргу становить 5347 доларів США, яка підлягає стягненню з відповідачки на користь позивача.

Позивач є інвалідом 2 групи, що підтверджується копією посвідчення інваліда війни (а.с.5).

Відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справ в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю 1 та 2 групи.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, в зв`язку з частковим задоволенням позову, враховуючи що позивач був звільнений від сплати судового збору, необхідно стягнути з відповідачки в дохід держави судовий збір у розмірі 1939, 89 грн. пропорційно до задоволеної позовної вимоги про стягнення боргу і 3 % річних та 1073,60 грн. за заяви про забезпечення позову.

Керуючись ст. 4,12- 13, 76-81, 89, 133, 141, 211, 247, 258, 263-265, 280-282, 354 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 (паспорт серія НОМЕР_1 , виданий Бердичівським МРВ УМВС України в Житомирський області 19.03.1999 р., РНОКПП НОМЕР_2 ) суму боргу за договором позики у розмірі 5000 (п`ять тисяч доларів) США на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (паспорт серія НОМЕР_3 , виданий Бердичівським МВ УМВС України в Житомирський області 17.12.1996 р., РНОКПП НОМЕР_4 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , адреса прописки: АДРЕСА_2 ).

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 (паспорт серія НОМЕР_1 , виданий Бердичівським МРВ УМВС України в Житомирський області 19.03.1999 р., РНОКПП НОМЕР_2 ) три відсотки річних від простроченої суми боргу в розмірі 347 ( триста сорок сім) США на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (паспорт серія НОМЕР_3 , виданий Бердичівським МВ УМВС України в Житомирський області 17.12.1996 р., РНОКПП НОМЕР_4 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , адреса прописки: АДРЕСА_2 ).

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 (паспорт серія НОМЕР_1 , виданий Бердичівським МРВ УМВС України в Житомирський області 19.03.1999 р., РНОКПП НОМЕР_2 ) в дохід держави 3013,49 грн судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 07 лютого 2024 року

Головуючий Т.М. Вдовиченко