У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2024 року Подільський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Будзан Л.Д., за участю: секретаря судового засідання Соколовської А.А., представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про можливість прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя, до спільного розгляду за первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В :

У провадження Подільського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 02.01.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження із повідомленням (викликом) сторін.

23.01.2024 в судовому засіданні представником відповідача за первісним позовом подано зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя.

Позовна заява обґрунтована тим, що у позовній заяві позивача не зауважено про набуття під час шлюбу об`єкту нерухомого майна, а саме нежитлового приміщення загальною площею у 4,6 м2 за адресою: АДРЕСА_1 , чим, на думку відповідача, порушено її права, оскільки вона має право на вказаного приміщення, у зв`язку із чим, просить суд визнати за ОСОБА_3 право власності на вказаного вище приміщення, а також стягнути судові витрати з позивача за первісним позовом.

Представник позивача в судовому засіданні щодо прийняття зустрічного позову до провадження разом із первісним, поклався на розсуд суду.

Представник відповідача в судовому засіданні просив суд прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно із ч. 1-3 /pravo1/T04_1618.html?pravo=1#8853" title="Цивільний процесуальний кодекс України (ред. з 15.12.2017); нормативно-правовий акт № 1618-IV від 18.03.2004">ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Порядок прийняття зустрічного позову ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України, яким визначено, що підставами прийняття зустрічного позову до спільного розгляду є взаємопов`язаність, доцільність розгляду в одному провадженні, а також, можливість виключення повністю або частково задоволення первісного позову, у разі задоволення зустрічного позову.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Враховуючи, що первісний та зустрічний позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зустрічна позовна заява відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, тому суд вважає за необхідне прийняти до спільного розгляду з первісним позовом поданий зустрічний позов та здійснити перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження, призначившиу справі підготовче судове засідання.

На підставі викладеного та керуючись ст. 259, 260 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Прийняти зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя до спільного розгляду з певісною позовною заявою за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

Перейти до розгляду цивільної справи за первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя за правилами загального позовного провадження та замінити засідання по суті підготовчим.

Призначити підготовче засідання на 11 березня 2023 року о 16 год. 00 хв.

Розгляд справи відбудеться в приміщенні суду за адресою: м. Київ, вул. Хорива, 21, каб. 308.

В підготовче засідання викликати учасників справи.

Направити позивачу за первісним позовом копію зустрічної позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Визначити відповідачу за зустрічним позовом строк на подання відзиву на зустрічний позов у порядку, передбаченому ст. 178 ЦПК України, - 15 днів із дня вручення цієї ухвали.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Леся БУДЗАН