Справа № 301/1792/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" вересня 2024 р. м. Іршава

Іршавський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді: Даруди І.А.,

секретаря судових засідань: Сатін Н.М.

за участі: представника позивача: ОСОБА_1

відповідача: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Іршава цивільну справу за уточненою позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , де третя особа Іршавський відділ ДРАЦСу в Хустському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про оспорювання батьківства та виключення відомостей з актового запису про батька, внесення змін до актового запису та визнання батьківства,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , де третя особа Іршавський відділ ДРАЦСу в Хустському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про оспорювання батьківства та виключення відомостей з актового запису про батька, внесення змін до актового запису та визнання батьківства .

Позові вимоги обґрунтовує тим, що 22 травня 2007 року між позивачем ОСОБА_3 та відповідачем ОСОБА_4 було укладено шлюб, про що виконкомом Кошелівської сільської ради Хустського району Закарпатської області вчинено відповідний актовий запис під №17.

В період шлюбу у них народилося двоє дітей: син ОСОБА_5 , 2011 року народження та син ОСОБА_6 , 2009 року народження.

11.07.2023 року відповідачка ОСОБА_4 народила ще одну дитину - ОСОБА_7 , який був зареєстрований Іршавським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хустському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції під актовим записом №344. Так, згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , позивача, ОСОБА_3 вказано батьком, а відповідачку ОСОБА_4 , матір`ю, так як дитина народилася коли вони ще перебували у зареєстрованому шлюбі.

Так, батьком народженої дитини згідно ч. 1. ст. 122 Сімейного кодексу було записано позивача.

Однак сімейне життя у них не склалося. Сімейне життя існувало лише формально, однією сім`єю подружжя вже не проживало задовго до народження даної дитини. При цьому, біологічним батьком вказаної дитини є ОСОБА_2 , з яким вони офіційно на той час не перебували у шлюбі, проте позивачка фактично проживала вже з ним.

12 липня 2023 року шлюб було розірвано, про що свідчить рішення Хустського районного суду Закарпатської області та витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про ржавну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження шлюбного прізвища.

Позивач також стверджує, що він не є біологічним батьком дитини - ОСОБА_7 , оскільки не мав ніяких стосунків з його матір`ю, не проживав з нею з 2021 року та взагалі перебував за кордоном. Про те, що являється батьком ОСОБА_8 , він дізнався лише у 2024 році.

Позивач ОСОБА_9 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив,натомість його представник адвокат Римик В.М. в судовому засіданні просила розгляд справи проводити у відсутності позивача, позовні вимоги підтримала просила уточнену позовну заяву задовольнити в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні уточнені позовні вимоги визнав в повному обсязі, з результатом експертизи погодився, зазначив, що визнає своє батьківство стосовно малолітнього ОСОБА_7 .

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, натомість, в матеріалах справи наявна заява, в якій остання просить розгляд справи проводити без її участі.

Представник третьої особи: Іршавський відділ ДРАЦСу в Хустському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, натомість, в матеріалах справи наявна заява, в якій представник просить розгляд справи проводити без його участі.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будьякого учасника справи не перешкоджає розгляду справи по суті.

В силу ч.4 ст.206 ЦПК Україниу разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, заслухавши представника позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Під час судового засідання, судом встановлено, що 22 травня 2007 року між позивачем ОСОБА_3 та відповідачем ОСОБА_4 було укладено шлюб, про що виконкомом Кошелівської сільської ради Хустського району Закарпатської області вчинено відповідний актовий запис під №17. Рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 12 липня 2023 року даний шлюб було розірвано.

В період шлюбу у них народилося двоє дітей: син ОСОБА_5 , 2011 року народження та син ОСОБА_6 , 2009 року народження.

11.07.2023 року відповідачка ОСОБА_4 народила ще одну дитину - ОСОБА_7 , який був зареєстрований Іршавським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хустському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції під актовим записом №344. Так, згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , позивача, ОСОБА_3 вказано батьком, а відповідачку ОСОБА_4 , матір`ю, так як дитина народилася коли вони ще перебували у зареєстрованому шлюбі.

Стосовно тверджень позивача про те, що він не є біологічним батьком дитини - ОСОБА_7 , оскільки не мав ніяких стосунків з його матір`ю, не проживав з нею з 2021 року та взагалі перебував за кордоном та того, що на думку останнього біологічним батьком є відповідач ОСОБА_2 , суд зазначає наступне.

"11" червня 2024 року ухвалою Іршавського районного суду Закарпатської області за клопотанням представника позивача ОСОБА_3 - адвоката Римик В.М. було призначено судово молекулярну - генетичну експертизу. На розгляд та вирішення експерта було поставлено наступні запитання:

- Чи є ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 батьком дитини ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

- Яка вірогідність співпадіння ДНК у відсотковому значенні між ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дитиною ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

05.08.2024 року на виконання вищезазначеної ухвали на адресу суду було надіслано висновок експерта про біологічне батьківство №MGU 0785, згідно якого ймовірність батьківства відповідача ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , відносно малолітнього ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_4 становить 99,%.(а.с. 40-41)

Відповідно достатті 51 Конституції України та статті 5 СК України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Зокрема, держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини (частина друга і третястатті 5 СК України). При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.

Згідно ч.2 ст. 122 СК України, дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.

Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України.

Особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 СК України має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу, як батька дитини, з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття (стаття 136 СК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною.

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положеньстатті 89 ЦПК України, згідно з якою жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Відповідно дост. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

ЄСПЛ зазначив у справі "Йевремович проти Сербії", що у відповідності достатті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободпід час розгляду скарги про встановлення батьківства суди мають приділяти особливу увагу інтересам конкретної дитини ("Jevremovic v. Serbia", заява № 3150/05, пункт 109, рішення ЄСПЛ від 17 травня 2007 року).

Суд вважає, що врахувавши результати дослідження №MGU 0785згідно якого ймовірність батьківства відповідача ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , відносно малолітнього ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_4 становить 99,%., позов підлягає задоволенню.

Також, суд враховує те, що відповідач ОСОБА_2 визнав своє батьківство по відношенню до малолітнього ОСОБА_7 .

Відповідно дост. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.За таких обставин суд вважає, що оскільки відповідач позовні вимоги визнає і це не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, заявлений позов слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючисьст. 136 СК України, керуючись ст. ст.12,13,80,82,247, 200,206,223, 258-259,263-265,268 ЦПК України, суд-

Р І Ш И В:

Уточнену позовну заяву - задовольнити

Виключити відомості про батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , громадянина України з актового запису про народження ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрованого Іршавським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хустському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції за №344 від 06 вересня 2023 року;

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , батьком дитини - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

Зобов`язати Іршавський відділ ДРАЦС у Хустському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції внести зміни до актового запису за №344 від 06 вересня 2023 року про народження ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_6 , зазначивши відомості про батька - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , громадянина України, змінити дитині ОСОБА_7 прізвище з « ОСОБА_11 » на « ОСОБА_12 », по батькові з « ОСОБА_13 » на « ОСОБА_14 » та видати нове свідоцтво про народження.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 суму судового збору в розмірі 605, 60 грн. (шістсот п`ять гривень, шістдесят копійок)

Стягнути з ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_8 на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 суму судового збору в розмірі 605, 60 грн. (шістсот п`ять гривень, шістдесят копійок)

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 11.09.2024 року

Суддя: І.А. Даруда