Справа № 496/3749/23
Провадження № 2/496/707/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2024 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Буран В.М.,

за участю секретаря Рогачко О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Біляївського районного суду Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Генічеської міської територіальної громади в Генічеському районі Херсонської області, третя особа: Кіцманська державна нотаріальна контора Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача звернулась до суду з вищевказаним позовом.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина до якої входить земельна ділянка кадастровий номер: :06:026:0013, площею 7,62 га та земельна ділянка кадастровий номер: :07:011:0020, площею 9,37 га. власником яких відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку є ОСОБА_2 .

13.02.2023 року ОСОБА_3 уповноважила позивачку ОСОБА_1 представляти її інтереси в усіх державних, громадських, господарських та інших установах, з усіма необхідними повноваженнями щодо оформлення спадкових прав ОСОБА_3 отримання на її ім`я свідоцтво про право на спадщину на спадкове майно, що залишилось після смерті її бабусі ОСОБА_2 . 22.02.2023 року позивачка звернулась в Кіцманської державної нотаріальної контори із проханням надати на її ім`я та ім`я довірителя ОСОБА_3 свідоцтво про право на спадщину за заповітом, на майно ОСОБА_2 , однак отримала відмову, адже у визначений законом строк спадкоємиця не подала заяву про прийняття спадщини. Проте, ОСОБА_1 не мала змоги звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса у встановлений законом термін, у зв`язку із воєнними діями на території України, а саме по причини того, що село Херсонське яке входить до складу Генічеського району, Херсонської області, з 24.02.2022 року було тимчасово окуповане. Тому позивачка змушена звернутись до суду з відповідною позовною заявою.

09 серпня 2023 року було відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 08 листопада 2023 року витребувано копію спадкової справи після смерті ОСОБА_2 (а.с.48).

Представник позивача в судове засідання не з`явився, але надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, на задоволенні позову наполягав та просив його задовільнити (а.с.73).

Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі.

Третя особа в судове засідання не з`явилась, причини неявки суду невідомі.

Суд дослідивши матеріали справи вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , зареєстрованого Каховським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Каховському районі Херсонської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №1161 (а.с.10).

За життя померла склала заповіт від 15.04.2021 року в якому заповіла своїй онуки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , належні ОСОБА_2 на праві власності земельну ділянку площею 7,62 гектарів, що розташована на території Зеленопідської сільської ради (колишня Розо Люксембургська сільська рада) Каховського району Херсонської області і надана її для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер земельної ділянки :06:026:0013, та заповіла своїй доньці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , належний ОСОБА_2 на праві власності земельну ділянку площею 9,37 гектарів, що розташована на території Зеленопідської сільської ради (колишня Розо Люксембургська сільська рада) Каховського району Херсонської області і надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер земельної ділянки :07:011:0020 заповіла (а.с.59).

З метою реалізації своїх спадкових прав, позивачка в своїх інтересах та своєї довірительки ОСОБА_3 звернулась до державного нотаріуса Кіцманської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття після смерті ОСОБА_2 , однак нотаріус постановою 22.02.2023 року відмовив у прийняті заяви про прийняття спадщини з причини пропуску строку для прийняття спадщини та роз`яснив її право звернення до суду з питань продовження пропущеного строку (а.с.15).

З витребуваної судом інформації від Кіцманської державної нотаріальної контори Чернівецької області, встановлено, що після смерті ОСОБА_2 04.12.2021 року була заведена спадкова справа № 65/2023. Крім позивача та ОСОБА_3 із заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався (а.с.54-71).

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини

Відповідно до статті 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно статті 1222, 1223 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, зареєстрований в реєстрі № 04, посвідчений старостою Федорівського старостинського округу 5 Зеленопідської сільської ради територіальної громади Херсонської області ОСОБА_4 .

Зі змісту заповіту вбачається, що спадкодавець ОСОБА_2 зробила розпорядження щодо належного її майна, яке вона заповіла своїй онуці ОСОБА_3 та своїй доньці ОСОБА_1 . Заповіт підписаний власноруч заповідачем.

Проте, позивачка добросовісно помилялась, що вона обмежена часом, оскільки вважала, що під час воєнного стану в країні всі строки зупинились, в тому числі і строк прийняття спадщини, а тому у встановлений законом строк не звернулася з заявою про прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщини закінчився.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї постанови від 30 травня 2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Судом встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 була заведена за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_3 22.02.2023 р.

За наведених обставин суд вважає, що позивачкою строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому відповідно до ст. 1272 ЦК України їй необхідно визначити додатковий строк в три місяці, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1268, 1272 ЦК України, ст. ст. , 10, 11, 57-60, 130, 174, 212-215, 218 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Генічеської міської територіальної громади в Генічеському районі Херсонської області, третя особа: Кіцманська державна нотаріальна контора Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 РНОКПП: НОМЕР_2 додатковий строк для подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду на протязі 30 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через суд першої інстанції.

Суддя Буран В.М.