ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 544/3064/23 Номер провадження 22-ц/814/2611/24Головуючий у 1-й інстанції Нагорна Н. В. Доповідач ап. інст. Дорош А. І.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2024 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - доповідача Дорош А.І.

Суддів: Карпушина Г.Л., Пилипчук Л.І.

при секретарі: Коротун І.В.

учасники справи:

представник позивача ОСОБА_1

представник КМ України Чемерис В.

переглянув у судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Полтавської обласної державної адміністрації (Полтавської обласної військової адміністрації), Національного природного парку «Пирятинський»

на ухвалу Пирятинського районного суду Полтавської області від 07 травня 2024 року, постановлену суддею Нагорною Н.В., повний текст ухвали складений дата не вказана

у справі за позовом заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Полтавської обласної державної адміністрації (Полтавської обласної військової адміністрації), Національного природного парку «Пирятинський» до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, ОСОБА_2 , Приватного підприємства «Удача», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Оксана Запорожець, державний реєстратор Почаївської сільської ради Гребінківського району Полтавської області Фатіма Андрущенко, Пирятинська міська рада Лубенського району Полтавської області про повернення земельної ділянки, -

В С Т А Н О В И В:

27.12.2023 заступник керівника Полтавської обласної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Полтавської обласної державної адміністрації (Полтавської обласної військової адміністрації), Національного природного парку «Пирятинський» до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, ОСОБА_2 , Приватного підприємства «Удача», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Запорожець О.О., державний реєстратор Почаївської сільської ради Гребінківського району Полтавської області Ф. Андрущенко, про повернення земельної ділянки.

23.02.2024 представником ПП «Удача» - адвокатом Ступніком С.В. подано засобами електронної пошти до суду першої інстанції заперечення на відповідь на відзив одночасно з клопотанням про призначення судової земельно-технічної експертизи. В обґрунтування клопотання про призначення експертизи зазначено, що підставою для задоволення позовних вимог визначено перебування спірної земельної ділянки в статусі земель природно-заповідного фонду станом на час ухвалення відповідних наказів ГУ ДГК у Полтавській області. При цьому, позивачем на підтвердження вказаного факту надано докази, які викликають сумнів у їх об`єктивності та не дають можливості визначити наявність порушених прав позивача в силу необхідності отримання висновків фахівців, що мають спеціальні знання. За таких умов вирішення спору може бути здійснено із призначенням експертизи відповідно ст. 103 ЦПК України. Проведення експертизи представник просить доручити фахівцям Полтавського відділення Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса».

07.05.2024 у підготовчому судовому засіданні представником ПП «Удача» - адвокатом Ступніком С.В. підтримано клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи.

Ухвалою Пирятинського районного суду Полтавської області від 07 травня 2024 року клопотання представника відповідача Приватного підприємства «Удача» адвоката Ступніка С.В. про призначення судової земельно-технічної експертизи - задоволено.

Призначено у справі судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Полтавського відділення Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім.Засл.проф.М.С.Бокаріуса».

На вирішення експерта поставлено наступне питання:

- чи мало місце накладення меж земельної ділянки з кадастровим номером :00:026:0047, яка належить ОСОБА_2 , на землі природно-заповідного фонду, передані до складу Національного природного парку «Пирятинський», станом на 24.12.2019, відповідно до правовстановлюючих документів на ці земельні ділянки та вимог нормативно-правових актів?

Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за статтею 384 КК України, за завідомо неправдивий висновок та за статтею 385 КК України за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Для дослідження експертам надано матеріали цивільної справи №544/3064/23 (№2/544/200/2024).

Витрати на проведення експертизи покладено на відповідача Приватне підприємство «Удача».

Провадження у справі зупинено до отримання висновку експерта.

Ухвала суду мотивована тим, що з метою всебічного, повного та неупередженого судового розгляду, приймаючи до уваги, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні фактичні обставини неможливо, тому у справі необхідно призначити судову земельно-технічну експертизу.

В апеляційній скарзі керівник Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Полтавської обласної державної адміністрації (Полтавської обласної військової адміністрації), Національного природного парку «Пирятинський», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати, у задоволенні клопотання про призначення експертизи відмовити, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що призначення експертизи у даній справі має наслідком зупинення провадження у справі, та як наслідок збільшення фактичного часу її перебування у провадженні суду. Зазначав, що суд першої інстанції не мотивував необхідність призначення у справі експертизи і не вказав, які саме фактичні дані з урахуванням наявних доказів не можуть бути встановлені судом без її призначення, обмежившись лише посиланнями на загальні норми законодавства, які врегульовують процедуру вирішення відповідного питання. Звертає увагу, що позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірна земельна ділянка є землею природно-заповідного фонду і входить до території НПП «Пирятинський». тому має статус обмежено обороноздатної і не могла передаватися у приватну власність. На підтвердження того, які території увійшли до складу НПП «Пирятинський», Полтавської обласною прокуратурою подано проект створення цього парку, який включає рішення органів місцевого самоврядування щодо погодження надання земель, їх картографічне зображення, інші матеріали. Водночас суд, призначаючи земельно-технічну експертизу, не вказав, у чому полягає недостатність зазначених доказів чи їх сумнівність, що обґрунтовує потребу в залучення експерта і збільшенні фактичного періоду перебування справи у провадженні суду. Також зазначає, що в межах кримінального провадження №0001567 від 29.07.2021 було призначено проведення судової земельно - технічної експертизи та експертизи із землеустрою, згідно висновку якої земельна ділянка з кадастровим номером :00:026:0047 повністю розташована в межах НПП «Пирятинський». Вказаний висновок експертів від 30.11.2022 було приєднано до матеріалів позовної заяви.Тому вважає, проведення експертизи, є недоцільним, оскільки призведе до затягування розгляду справи.

У відзиві на апеляційну скаргу Головне управління Держгеокадастру у Полтавській області просить залишити її без задоволення, а ухвалу суду залишити без змін.

У відзиві на апеляційну скаргу Міністерство юстиції України просить апеляційну скаргу задовольнити у повному обсязі.

У заяві Національний природний парк «Пирятинський» просить розглянути справу без участі представника, апеляційну скаргу підтримує у повному обсязі, просить її задовольнити.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Полтавського апеляційного суду від 16.05.2024 справу передано до провадження колегії суддів у складі: головуючого судді Гальонкіна С.А., суддів Карпушина Г.Л., Пилипчук Л.І. (т.2 а.с. 181).

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Полтавського апеляційного суду від 25.07.2024 визначено склад суддів для розгляду даної справи: головуючий суддя Дорош А.І., судді Карпушин Г.Л., Пилипчук Л.І. (т.2 а.с. 185).

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 29.07.2024 відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою керівника Полтавської обласної прокуратури на ухвалу Пирятинського районного суду Полтавської області від 07.05.2024 (т.2 а.с. 187).

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 31.07.2024 закінчено підготовчі дії у справі за апеляційною скаргою керівника Полтавської обласної прокуратури на ухвалу Пирятинського районного суду Полтавської області від 07.05.2024. Продовжено термін розгляду справи судом апеляційної інстанції в межах строку, визначеного ч. 2 ст. 371 ЦПК України. Справу призначено до розгляду в приміщенні Полтавського апеляційного суду на 10.40 год. 11 вересня 2024 року (т.2 а.с. 188).

Апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1. ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Згідно матеріалів справи встановлено, що звертаючись до суду з позовом, заступник керівника Полтавської обласної прокуратури посилався на те, що Указом Президента України від 11.12.2009 №1046/2009 на території Пирятинського району Полтавської області створено національний природний парк «Пирятинський». До складу НПП «Пирятинський» погоджено включення 12 028,42 га земель державної власності, з яких 5 555,14 га передано парку в постійне користування. У тому числі до території парку увійшло 880 га земель сільської ради. Разом з цим, установлено, що Головним управлінням Держгеокадастру у Полтавській області, попри вимоги природоохоронного законодавства та з перевищенням повноважень, надано дозвіл ОСОБА_2 на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність із земель запасу Харківецької сільської ради площею 1 га для ведення особистого селянського господарства (наказ від 24.12.2019 №14746-СГ). Наказом Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області від 11.06.2020 №14581-СГ затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_2 та надано йому у власність земельну ділянку площею 1 га з кадастровим номером :00:026:0047 для ведення особистого селянського господарства. На підставі рішення державного реєстратора приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Запорожець О.О. від 29.09.2020 №54300535 за ОСОБА_2 зареєстровано право приватної власності на вказану земельну ділянку. На підставі договору від 30.09.2020, укладеного між ОСОБА_2 та ПП «Удача», земельну ділянку передано в оренду ПП «Удача». За таких обставин, враховуючи недотримання вимог законодавства при укладенні договору оренди та внесенні змін до нього, а також його спрямованість на перешкоджання законному власнику земельної ділянки в реалізації права власності, вважає, що наявні правові підстави для усунення державі в особі Полтавської обласної державної адміністрації та НПП «Пирятинський» перешкод у користуванні ділянкою шляхом визнання недійсним договору оренди від 30.09.2020.

У клопотанні про призначення земельно-технічної експертизи представник ПП «Удача» - адвокат Ступнік С.В. зазначав, що підставою для задоволення позовних вимог визначено перебування спірної земельної ділянки в статусі земель природно-заповідного фонду станом на час ухвалення відповідних наказів ГУ Держгеокадастру у Полтавській області. При цьому зазначав, що позивачем на підтвердження вказаного факту надано докази, які викликають сумнів у їх об`єктивності та не дають можливості визначити наявність порушених прав позивача в силу необхідності отримання висновків фахівців, що мають спеціальні знання.

Призначаючи вказану експертизу, суд першої інстанції зазначив, що з метою всебічного, повного та неупередженого судового розгляду, приймаючи до уваги, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні фактичні обставини неможливо, тобто наявні обґрунтовані підстави для задоволення клопотання про призначення у цивільній справі земельно-технічної експертизи.

З таким висновком суду першої інстанції погоджується колегія суддів з врахуванням наступного.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1 статті 81 ЦПК України).

Відповідно до статті 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі з`явлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами; призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

За змістом частини третьої статті 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта (частини 4, 5 статті 103 ЦПК України).

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Із аналізу вказаних норм вбачається, що судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, викладеної у справі «Дульський проти України» (заява №61679/00), експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури та призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно матеріалів справи, предметом спору є: визнання недійними наказів Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області від 24.12.2019 №14746-СГ та від 11.06.2020 №14581-СГ; скасування рішення державного реєстратора; визнання недійсним договору оренди земельної ділянки та зобов`язання її повернути з підстав того, що спірна земельна ділянка з кадастровим номером :00:026:0047, яка перебуває у власності ОСОБА_2 , належала до земель природно-заповідного фонду, що передані до складу Національного природного парку «Пирятинський» на момент винесення спірних наказів Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області.

Колегія суддів вважає, що зважаючи на предмет спору, обставини, які підлягають доказуванню, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що для правильного і об`єктивного вирішення спору між сторонами, потребуються спеціальні знання, що реалізується шляхом призначення судової експертизи, та висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Призначення експертизи не порушує прав учасників справи, а є лише способом доведення учасником справи своїх вимог. Висновок експертизи оцінюється з урахуванням положень процесуального права, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

За таких обставин, враховуючи правове регулювання підстав для призначення експертизи та наведені заявником підстави для призначення експертизи, враховуючи, що для встановлення обставин, що мають значення для справи, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про необхідність задоволення клопотання та призначення судової земельно-технічної експертизи.

Доводи апеляційної скарги про те, що призначення експертизи у даній справі має наслідком зупинення провадження у справі та, як наслідок, збільшення фактичного часу її перебування у провадженні суду, то такі доводи не заслуговують на увагу, оскільки, виходячи із балансу інтересів учасників справи, відмова у проведенні експертизи буде порушенням рівності сторін щодо можливості надавати докази в умовах, що не є суттєво гіршими від умов іншої сторони спору.

При цьому, встановивши обставини справи, суд першої інстанції правильно зазначив, що для проведення вказаної експертизи потрібен значний проміжок часу, тому провадження у справі підлягає зупиненню. Зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи не суперечить вимогам ст. 252 ЦПК України.

Крім того, колегія суддів зазначає, що наявність у матеріалах справи висновку Київського науково-дослідного інституту судових експертиз МУЮ від 30.11.2022 №8381/22-41/21105/22-41/30941:30585/22-41 не спростовує висновки суду першої інстанції про необхідність призначення у справі земельно-технічної експертизи та не дає підстав для задоволення апеляційної скарги. При цьому, у клопотанні представника відповідача ПП «Удача» - адвоката Ступніка С.В. про призначення судової земельно-технічної експертизи ставиться під сумнів об`єктивність наданих доказів, у тому числі і висновок вказаного висновку експертизи.

Згідно позиції Верховного Суду у справі №759/15556/18 від 15.04.2021 у випадку незгоди з висновком експерта за результатами експертизи, проведеної у кримінальному провадженні,сторона не позбавлена можливості заявити клопотання про призначення експертизи, виклавши у клопотанні підстави незгоди з цим висновком.

Відповідно до принципу змагальності сторін та диспозитивності цивільного судочинства обов`язок доказування та подання доказів покладено на кожну сторону. При цьому відповідно до частини другої статті 77 ЦПК України доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

У постанові Верховного Суду від 14.09.2021 у справі №910/14452/20 сформовано висновок щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування; відзначено, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц.

З врахуванням викладеного, доводи апеляційної скарги про те, що в матеріалах справи достатньо доказів для висновку про належність спірної земельної ділянки до природно-заповідного фонду суперечать принципам змагальності та рівності сторін та є безпідставними, оскільки висновок про достатність доказів для встановлення обставин, що входять в предмет доказування, здійснюється судом під час ухвалення рішення по суті справи, а не під час вирішення клопотання про призначення експертизи.

З врахуванням викладеного, оскільки судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим, ухваленим на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, судова колегія вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо необхідності призначення у справі судової земельно-технічної експертизи для встановлення обставин, якими обґрунтовані заперечення на пред`явлені позовні вимоги.

Отже, ухвалу суду першої інстанції постановлено з додержанням норм процесуального права, та підстав для її зміни або скасування не вбачається.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та не дають підстав для висновку про неправильне застосування норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення питання щодо призначення експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Керуючись ст. ст. 367 ч.1, 2, 368, 374 ч.1 п.1, 375 ч.1, 381 384 ЦПК України, Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Полтавської обласної державної адміністрації (Полтавської обласної військової адміністрації), Національного природного парку «Пирятинський» - залишити без задоволення.

Ухвалу Пирятинського районного суду Полтавської області від 07 травня 2024 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 11 вересня 2024 року.

СУДДІ: А. І. Дорош Л. І. Пилипчук Г.Л. Карпушин