Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Єдиний унікальний номер №943/2081/23

Провадження № 2/943/299/2024

06 лютого 2024 року

Буський районний суд Львівської області

в складі:головуючого-судді Журибіда Б. М.

при секретарі Пирка В.М.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у м. Буську в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третьої особи Буської міської ради Золочівського району Львівської області про встановлення факту родинних відносин, визначення часток у праві спільної сумісної власності та визнання права власності на спадкове майно, -

встановив:

Позивач звернулася в суд з означеним позовом, покликаючись на те, що має право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спадкове майно після їхньої смерті складається із 2/5 часток у квартирі АДРЕСА_1 . Згідно Свідоцтва на право власності на нерухоме майно, виданого Буською міською радою 28.11.2006 року, дана квартира належить на праві спільної сумісної власності позивачці, її дітям ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та померлим батькам ОСОБА_5 та ОСОБА_4 . Однак у свідоцтві про народження позивачки, свідоцтві про одруження батьків та свідоцтві про смерть батька ОСОБА_4 , допущено розбіжності в прізвищі батька - ОСОБА_8 . Враховуючи дану обставину, необхідно встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_4 дійсно доводиться батьком позивачки. Позивач фактично прийняла спадщину після смерті батьків, вступила в управління та розпорядження спадковим майном, на час смерті батьків проживала разом з ними. З метою прийняття спадщини звернулася до нотаріуса, однак, через відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на майно, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину та рекомендовано за визнанням свого права звернутися до суду. Крім цього, оскільки квартира належить співвласникам на праві спільної сумісної власності та частки кожного зі співвласників не виділені, що унеможливлює встановити склад спадкового майна, виникає необхідність визначити частки у праві спільної сумісної власності на квартиру, тому вирішила звернутися до суду з даним позовом для захисту своїх прав.

Позивач, до початку підготовчого судового засідання, подала письмове клопотання про розгляд справи у її відсутності, позов підтримує, просить його задоволити.

Відповідачі також суду подали письмові заяви з проханням розглядати справу у їх відсутності, просять позовні вимоги задоволити.

Представник третьої особи за викликом суду не з`явився, подав лист з проханням справу слухати у відсутності їх представника, позов визнають, заперечень щодо такого, не мають.

Оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи без участі сторін, суд у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, вважає за можливе заслухати справу на підставі наявних доказів, без фіксування судового засідання звукозаписувальними технічними засобами.

Відповідно до ч.1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із ч.1ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно дост.ст.1217, 1218 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно із ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно Свідоцтва на право власності на нерухоме майно, виданого Буською міською радою 28.11.2006 року та довідки виданої ОКП «БТІ та ЕО» № 5946-с від 09.06.2023 року вбачається, що квартира АДРЕСА_1 , належить на праві спільної сумісної власності позивачці ОСОБА_9 , її дітям ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , відповідачам по справі та померлим батькам позивачки ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

Батько позивачки ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Буським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) 26.08.2020 року.

Мати ОСОБА_10 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , видане Буським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Золочівському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 18.04.2023 року.

З свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 та витягу про підтвердження дошлюбного прізвища 02.11.2023 року підтверджується, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є батьками позивача.

Однак у свідоцтві про народження позивачки, свідоцтві про одруження батьків та свідоцтві про смерть батька ОСОБА_4 , допущено розбіжності в прізвищі батька - ОСОБА_8 .

Із свідоцтва про одруження батьків серії НОМЕР_4 вбачається, що прізвище батька вказано ОСОБА_11 , 1940 року народження, місце народження с. Козловичі Глуського району Могильовської області. Після одруження прізвище матері було змінено з « ОСОБА_12 » на « ОСОБА_11 », що відповідає даним зазначеним у свідоцтві про народження позивачки. У свідоцтві про смерть батька та правовстановлюючому документі на квартиру його прізвище вказано « ОСОБА_13 ».

Враховуючи дані розбіжності, виникла необхідність у встановленні факту родинних відносин, що ОСОБА_4 дійсно доводиться батьком позивачки.

В силу ст. 293, ст. 315 ч.1 п. 1 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

З наведеного, суд приходить до висновку, що слід встановити даний факт.

Судом встановлено, що спадкодавці заповіту не залишили. Згідно ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, право на спадкування визначається в порядку черговості, згідно ст. 1258 ЦК України.

Позивач є дочкою покійних, що підтверджується матеріалами справи та спадкоємцем першої черги спадкування за законом, згідно ст. 1261 ЦК України.

Спадкове майно після смерті батьків складається з наступного:

-після смерті ОСОБА_4 із 1/5 частки у квартирі АДРЕСА_1 .

-після смерті ОСОБА_5 із 1/5 частки у квартирі АДРЕСА_1 .

Згідно технічного паспорта на квартиру АДРЕСА_2 вбачається, що квартира складається з трьох житлових кімнат та кухні. Загальна площа квартири становить 42,5 кв.м., житлова 29,6 кв.м. Інвентаризаційна вартість квартири становить 63 032,00 грн.

З часу смерті спадкодавців позивач фактично вступила в управління та розпорядження спадковим майном, на час смерті батьків проживала разом з ними, що підтверджується довідками Буської міської ради від 09.05.2023 року.

Для прийняття спадщини позивач звернулася до нотаріуса з відповідною заявою, однак через відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на майно, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину та рекомендовано за визнанням свого права звернутися до суду.

Крім цього, квартира належить співвласникам на праві спільної сумісної власності та частки кожного зі співвласників не виділені, що унеможливлює встановити склад спадкового майна, необхідно визначити частки у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 , по 1/5 частині кожному.

Відповідно до ч. 1ст. 355 Цивільного кодексу України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

У відповідності до ст. 368 Цивільного кодексу України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно.

Разом з тим, ч. ч. 1, 2ст. 372 ЦК України передбачено, що майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Згідно п. 5 Постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Обставин, які б спростовували твердження позивача в позовній заяві, суд не знаходить, тому кладе їх в основу рішення.

Враховуючи вище викладене, те що, відповідач позов визнає, на підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України, позов підлягає до задоволення в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 4, 7, 12, 13, 141, 200, 247, 258-259, 264, 265, 354 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1220, 1222, 1223, 1225, 1258, 1261,1268 ЦК України, ст. ст. 355, 372 ЦК України, суд

ухвалив :

Позов задоволити повністю.

Встановити факт, що що ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є батьком ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ..

Визначити частки у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 , виділивши за ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 по 1/5 частині кожному.

Визнати за ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 в порядку спадкування за законом право власності на 2/5 частки у квартирі АДРЕСА_1 , після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, в цей же строк з дня його отримання, через Буський районний суд Львівської області.

Суддя: Б. М. Журибіда