Провадження № 2/760/3159/24
Справа № 760/7253/22
УХВАЛА

про відмову у задоволенні заяви

про розгляд справи за правилами загального позовного провадження

29 липня 2024 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі судді Зуєвич Л.Л., розглянувши клопотання Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру про розгляд в порядку загального позовного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (адреса: АДРЕСА_1 ) до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру /далі - Держгеокадастр/ (; адреса: 03151, м. Київ, вул. Святослава Хороброго, буд. 3), Державної казначейської служби (; адреса: 01014, м. Київ, вул. Бастіонна, буд. 6) про стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

21.06.2022 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, за підписом позивача, в якій останній просить суд стягнути з Держгеокадастру 200 000,00 грн моральної шкоди.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.06.2022 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.. Справу фактично по реєстру передано судді 24.06.2022.

Ухвалою Солом`янського районного суду від 29.06.2022 вказану позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмового провадження).

Заява про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та її обґрунтування

28.07.2023 до суду надійшов відзив за підписом представника Держгеокадастру - Корман Є.В. (діє на підставі довіреності) в якому відповідач зокрема, просить суд розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадженням з проведенням підготовчого судового засідання та повідомленням (викликом) учасників справи (а.с. 49-54).

В обґрунтування такої заяви вказується, що Держгеокадастр має намір брати участь у дослідженні доказів з метою звернення уваги суду на деякі із них, які мають важливе значення для правильного вирішення справи, а також ставити питання іншим учасникам справи, в разі їх явки, наводити свої доводи, міркування щодо питань які будуть виникати під час судового засідання.

Тому, зважаючи на характер спірних правовідносин та способи захисту позивача порушених на його думку прав та охоронюваних законом інтересів у зв`язку із необхідністю дотримання принципів змагальності сторін та їх рівності перед законом і судом і надання сторонам можливості висловити свою правову позицію в даній справі, заслухати пояснення сторін безпосередньо, остаточно з`ясувати коло доказів по справі, Держгеокадастр вважає за доцільне проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадженням з проведенням підготовчого судового засідання.

Мотиви суду та застосовані ним норми права

Частиною 1 ст. 277 ЦПК України визначено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Приймаючи справи до розгляду та вирішуючи питання про те, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися дана справа, як це передбачено п. 4 ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд виходив з приписів ст. 11, п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України.

Частиною 6 ст. 277 ЦПК України встановлено, що якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Відповідно до 4 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Статтею 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Суд враховує, що перелік справ, які в обов`язковому порядку підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження наведено у ч. 4 ст. 274 ЦПК України:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування;

3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;

5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Справа, що є предметом розгляду, до категорій спорів, для яких законом передбачено розгляду в порядку зального позовного провадження, не відноситься.

Крім того, ч. 4 ст. 193 ЦПК України встановлено, що у випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

У справі, що є предметом розгляду, зустрічного позову не подано.

Згідно з ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Наразі обсяг доказової бази та кількість учасників у справі не є значним.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Суд наголошує, що спрощене провадження (як з викликом, так і без виклику сторін) спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження без виклику сторін не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги.

Сторони не були позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, надавати суду свої докази на спростування взаємних вимог та заперечень у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Усі наявні у сторін докази сторони безперешкодно мали можливість подати до суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмовому провадженні).

З наявних матеріалів справи необхідності проведення судового засідання (в т.ч. підготовчого) не вбачається.

Характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають здійснення судового розгляду в порядку загального позовного провадження.

Як зазначено, зокрема, в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 14.05.2019 у справі № 522/7636/14-ц (провадження № 14-636цс18), бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду від 26.10.2022 у справі № 712/1100/20 (провадження № 61-4266св22) зазначено, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку; зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії

Зважаючи на відсутність необхідності виклику сторін для надання пояснень, з огляду на предмет спору та характер спірних правовідносин, підстави для задоволення клопотання Держгеокадастр про розгляд справи в порядку загального позовного провадження - відсутні.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 12, 13, 43, 49, 174, 258-261, 277, 279 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру про розгляд в порядку загального позовного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Державної казначейської служби про стягнення моральної шкоди, - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. Л. Зуєвич