Справа № 196/1164/24
№ провадження 2/196/370/2024
УХВАЛА

13.09.2024 смт Царичанка

Суддя Царичанського районного суду Дніпропетровської області Костюков Д.Г., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Царичанької селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, третя особа: Царичанська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, яка подана представником позивачки адвокатом Яременко Олегом Євгеновичем, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 ,в іетересах якої діє адвокат Яременко О.Є.,звернулася з позовною заявою до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Царичанької селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, третя особа: Царичанська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, яка не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Частина перша статті чотири ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.13 ч.1 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до вимог ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження (п. 2 постанови ВСУ від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування»).

З позовної заяви вбачається, що встановлення юридичних фактів - факту родиних відносин та факту прийняття спадщини впливають на спадкові права позивачки, тому остання звернулася до суду у порядку позовного провадження, об`єднавши дві вимоги немайнових - встановлення факту родинних відносин та факту прийняття спадщини та майнову - права власності в порядку спадкування за законом.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно зі ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Аналогічне положення міститься в п. 12, 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до якого у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

В позовній заяві в обґрунтування неможливості зазначення ціни позову та сплати судового збору за вимогу майнового характеру позивачка вказує, що на момент пред`явлення позову встановити точну ціну спадкового нерухомого майна неможливо.

Однак, відповідно до ч.2 ст.176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно зі ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн) та за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн).

Таким чином, оскільки на момент пред`явлення позову позивачка не може встановити точну ціну позову, а тому відповідно до вимог ч.2 ст.176 ЦПК України, суд вважає за необхідне за вимогу майнового характеру визначити розмір судового збору, виходячи з мінімального розміру ставки судового збору за вимогу майнового характеру, що становить 1211,20 грн.

Разом з тим, позивачкою крім вимоги майнового характеру, заявлено дві вимоги немайнового характеру, за які судовий збір не сплачено, то позивачці необхідно сплатити судовий збір в розмірі 2 422,40 грн. за дві позовні вимоги немайнового характеру.

Отже, позивачці необхідно сплати судовий збір за вимогу майнового характеру та дві вимоги немайнового характеру в загальній сумі 3633,60 грн. та надати суду відповідну квитанцію або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.185 ч.1, ч.2 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

За викладених обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для можливості усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Царичанької селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, третя особа: Царичанська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Встановити позивачці строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали направити позивачці та її представнику.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачці з усіма доданими документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Повний текст ухвали складено та підписано 13.09.2024 року.

Суддя: Д.Г. Костюков