Провадження № 2-о/761/158/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Романишена І.П., дослідивши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Шевченківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання особи безвісно відсутньою,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року представник заявника звернувся до суду із заявою, в якій просить визнати ОСОБА_2 безвісно відсутнім.

14.12.2023р. ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва зазначена заява була залишена без руху.

На виконання вимог вказаної надійшло клопотання про усунення недоліків.

Ухвалою від 29.12.2023р. суд за власною ініціативою продовжив заявнику процесуальний строк для усунення недоліків заяви, тривалістю у 5 календарних днів з дня вручення даної ухвали. Так, заявнику необхідно було надати до суду відповідні докази зазначеної у заяві мети для суду та заінтересованої особи.

Копію ухвали суду було направлено на електронну адресу представника заявника та доставлено до електронної скиньки одержувача 01.01.2024р., яка зазначена в заяві, про що в матеріалах справи міститься відповідна довідка.

Cтаном на 06.02.2024р. недоліки заяви не усунуто, жодної заяви від ОСОБА_1 та її представника до суду не надходило.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2022р. у справі № 759/14068/19 зазначив, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Суд, враховує рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких ЄСПЛ вкотре було підкреслено, що право на суд не є абсолютним та вказано, що "якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити перетворити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним".

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності ,так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву у разі якщо позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви.

Відтак, оскільки недоліки заяви не усунуто, приходжу до переконання, що заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись ст.ст. 185, 259-261, 354-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Шевченківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання особи безвісно відсутньою, - вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА