Провадження № 2-о/643/407/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.09.2024 суддя Московського районного суду м. Харкова Власенко М. В., перевіривши заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Харківська міська рада, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лук`янова Олена Борисівна про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

09 вересня 2024 року представник заявника ОСОБА_1 адвокат Самардіна А. О. звернулася до Московського районного суду м. Харкова з заявою, у якій представник заявника просить:

встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме те, що ОСОБА_1 є двоюрідною племінницею ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заява подана у порядку окремого провадження.

Суд, перевіривши заяву на її відповідність положенням ЦПК України, встановив таке.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293, п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦПК України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

Так, з заяви про встановлення факту родинних відносин та доданої до неї копії паспорту слідує, що заявниця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно відповіді № 784261 з Єдиного державного демографічного реєстру ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже, місце реєстрації та проживання заявниці не входить у межі територіальної підсудності Московського районного суду м. Харкова.

Одночасно, суд вважає за необхідне зазначити, що предметом розгляду справи за заявою ОСОБА_1 є саме встановлення факту родинних відносин, а не врегулювання питань, які пов`язані зі вступом у спадщину, що свідчить про те, що місцезнаходження спадкового майна не має значення під час розгляду такої справи.

Згідно ст. 55, 124 Конституції України та ст. 4 ЦПК України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Згідно ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

У пункті 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» зазначається, що підсудність визначає коло цивільних справ у спорах, вирішення яких належить до повноважень конкретного суду першої інстанції.

Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), а також практики Європейського суду з прав людини, які, відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

За правилами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Одночасно судом приймається, що право на «суд, встановлений законом», охоплює не лише правову основу самого існування суду, але й дотримання таким судом певних норм, що регулюють його діяльність (рішення ЄСПЛ у справі «Сокуренко і Стригун проти України», заяви № 29458/04 та № 29465/04, § 24), у тому числі всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (рішення ЄСПЛ у справі Leo ZAND v. Austria, заява № 7360/76, § 68). Якщо суд не має юрисдикції судити підсудного відповідно до чинних положень національного права, він не є «встановленим законом» (рішення ЄСПЛ у справах Jorgic v. Germany, заява 74613/01, § 64).

Отже, під підсудністю у цивільному процесуальному праві розуміють інститут (тобто сукупність правових норм), який регулює віднесення справ, які підлягають розгляду судами цивільної юрисдикції, до відання конкретного суду судової системи України для розгляду по першій інстанції. Тобто, визначити підсудність цивільної справи означає встановити компетентний, належний суд у цій справі.

З сукупного аналізу вищенаведеного слід дійти висновку, що під порушенням правил підсудності розуміється відкриття провадження і розгляд цивільної справи тим судом першої інстанції, до повноважень якого не відноситься вирішення цієї справи.

З урахуванням положень ст. 316 ЦПК України, визначення «суд, встановлений законом» та встановлених вище обставин, суд доходить висновку про відсутність підстав та доказів підсудності справи № 643/10105/24 Московському районному суду м. Харкова.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відтак, суд вважає за необхідне передати справу до Фрунзенського районного суду м. Харкова, відповідно до визначених процесуальним законом правил підсудності, оскільки місце реєстрації заявниці не входить у межі територіальної підсудності Московського районного суду м. Харкова.

Керуючись ст. 31, 32, 260, 261, 293 294, 315 316, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Харківська міська рада, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лук`янова Олена Борисівна про встановлення факту родинних відносин передати для розгляду до Фрунзенського районного суду м. Харкова.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою підсудністю з підстави, передбаченої п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, може подати апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено та підписано 13 вересня 2024 року.

Суддя Михайло ВЛАСЕНКО