Справа № 710/805/24 Провадження № 2/710/378/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12.08.2024 м. Шпола
Шполянський районний суд Черкаської області в складі:
головуючого - судді - Сивоконя С.С.
за участі секретаря судового засідання - Шпиці О.Е.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу
Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
06.06.2024 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшла згадана позовна заява. В своєму позові позивач просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 .
Аргументи учасників справи.
Позов мотивований тим, що 15.05.2021 позивачка уклала шлюб із ОСОБА_2 . У період перебування у шлюбі у сторін народилася донька: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя з відповідачем не склалося в зв`язку з різними поглядами на сімейне життя та обов`язки. Сторони втратили почуття любові та поваги один до одного. Подружні відносини між сторонами припинилися. Спільного господарства не ведуть. Подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки.
Інші процесуальні дії у справі
Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 11.06.2024 було відкрито провадження по справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області 12.08.2024 судом постановлено про проведення заочного розгляду справи.
Позивачка до суду не з`явилася подала письмову заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримали у повному обсязі.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, клопотань і заяв не подавав.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
2. Мотивувальна частина:
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.
Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, розглянувши справу в межах заявлених вимог, уважає, що позов потрібно задовольнити з таких підстав.
У суді встановлено, що ОСОБА_2 і ОСОБА_4 зареєстрували шлюб 15.05.2021, про що 15.05.2021 зроблено запис за №45, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 15.05.2021, яке видане Шполянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ). Після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінилося на « ОСОБА_2 ». (а.с.2).
ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася ОСОБА_3 , про що 07.10.2021 складено відповідний актовий запис № 158. Батьками записані ОСОБА_2 , ОСОБА_1 . Цей факт підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 , яке видане 07.10.2021 Шполянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Звенигородському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління (Міністерства юстиції (м.Київ). (а.с.6).
Подальше спільне життя та збереження сім`ї не можливе, та суперечить інтересам позивачки.
Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
Згідно зі ст. 51 Конституції України, та ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Частинами 3, 4 статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно із ч.ч.2,3 п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду від 21.12.2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі за заявою про розірвання шлюбу, суди мають враховувати, що воно проводиться органами РАЦС лише у випадках, передбачених статтями 106, 107 СК (2947-14). При цьому питання про розірвання шлюбу вирішується незалежно від наявності між подружжям майнового спору.
Розірвання шлюбу судом відбувається: за наявності в подружжя спільних неповнолітніх дітей; за відсутності згоди одного з подружжя на розірвання шлюбу, крім випадків, передбачених ст. 107 СК України; за спільною заявою подружжя, яке має дітей, відповідно до ст. 109 СК; за позовом одного з подружжя відповідно до ст. 110 СК.
Відповідно до п.3. ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Згідно з ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ст.. 111 Сімейного кодексу України судом вживалися заходи щодо примирення подружжя, їм було надано двічі строк на примирення, який не перевищує шести місяців, однак сторони не примирилися і позивач наполягає на розірванні шлюбу.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення.
Така ж позиція висловлена в п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», згідно з яким проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Судом з`ясовано, що немає згоди позивача та відповідача на продовження шлюбу, тобто не має їх вільної і повної згоди на шлюб, примирятися подружжя не бажає.
При дослідженні судом фактичних взаємин між сторонами, дійсних причин розірвання шлюбу встановлено, що подальше спільне життя чоловіка й дружини та збереження шлюбу буде суперечити інтересам подружжя за відсутності їх згоди на продовження шлюбу. Побудова сімейних відносин повинна здійснюватися на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки, які в сторін відсутні.
Суд вважає, що причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б спільним інтересам сторін, що має істотне значення, внаслідок чого позов потрібно задовольнити.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
До початку розгляду справи по суті позивач не змінив предмет або підставу позову, не збільшив та не зменшив розмір позовних вимог, відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву на позовну заяву, а тому суд розглянув цивільну справу в межах пред`явлених вимог і на підставі поданих сторонами доказів.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
На підставі ст.51 Конституції України, ст. 24, 56, 105, 110-114, ч.2 ст. 114 СК України, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 211, 263-265, ч.1 ст. 354 ЦПК України, суд -
Розірвати шлюб між подружжям ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 15.05.2021 Шполянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №45.
Стягнути із відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платників податків - НОМЕР_3 , інші відомості про особу суду невідомі, судовий збір в розмірі 1211,20 (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована, за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платників податків - НОМЕР_4 , паспорт громадянина України з безконтактним електронним носієм № НОМЕР_5 , дата видачі 03.06.2021, орган що видав 7133, інші відомості про особу суду невідомі.
Після розірвання шлюбу відновити дошлюбне прізвище - « ОСОБА_1 ».
Шлюб припиняється у день набрання законної сили цим рішенням суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя С.С. Сивокінь