ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8049/24
провадження № 2-о/753/368/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" червня 2024 р. Дарницький районний суду м. Києва у складі:

головуючого судді Заставенко М.О.,

присяжних Скрипниченка С.М., Мальцевої О.О.,

з секретарем судового засідання Пічкур А.О.,

за участі

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

заінтересованої особи ОСОБА_3 ,

представника заінтересованої особи ІНФОРМАЦІЯ_3 - ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про оголошення фізичної особи померлою, заінтересовані особи ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3, Дарницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ),

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за заявою ОСОБА_1 про оголошення фізичної особи померлою, у якій заявник просить оголосити померлим військовослужбовця ЗСУ ОСОБА_4 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 під час виконання бойового завдання поблизу с. Андріївка Бахмутського району Донецької області під час проходження військової служби та забезпечення здійснення заходів з національної безпеки і оборони Батьківщини та територіальної цілісності, відсічі і стримування збройної агресії з боку збройних сил російської федерації на території Донецької області. 20.05.2024 ОСОБА_4 набув статусу особи, зниклої безвісти за особливих обставин, його внесено до Єдиного реєстру осіб, зниклих безвісти за особливих обставин.

Ухвалою від 02.05.2024 відкрито провадження у справі в порядку окремого провадження.

07.06.2024до суду від представника заінтересованої особи ІНФОРМАЦІЯ_3 надійшло клопотання про зупинення провадження у справі, у якому вона просить зупинити провадження до закінчення перегляду в касаційному порядку рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 21.12.2022 та постанови Київського апеляційного суду від 10.04.2023 у справі №755/11021/22.

Клопотання обґрунтоване тим, що наразі у судовій практиці існує неоднозначність застосування судами положень ч. 2 ст. 46 ЦК України. Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду відкрито провадження у справі №755/11021/22 за касаційною скаргою Міноборони на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 21.12.2022 та постанову Київського апеляційного суду від 10.04.2023, яка обґрунтована неправильним застосуванням судами норми ст. 46 ЦК України та відсутністю правового висновку Верховного Суду щодо застосування цієї норми у відносинах, що є подібними до тих що склалися у даній справі. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку про наявність правових підстав для передачі справи на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, оскільки вважає за необхідне відступити від висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених в раніше винесеній постанові Верховного Суду у складі колегії судів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.04.2024 у справі № 278/970/23 (провадження № 61-16074св23) та у постанові Верховного Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.02.2024 у справі № 686/9938/23 (провадження № 61-15733св23). Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 15.05.2024 передано на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду справу №755/11021/22.

У судовому засіданні заявник, її представник, а також заінтересована особа ОСОБА_3 заперечували проти задоволення клопотання. Представник заявника посилалась на те, що правовідносини у справі №755/11021/22 не є подібними до тих, що склались у даній справі.

Розглянувши клопотання та долучені до нього матеріали, заслухавши думку учасників процесу, оглянувши матеріали цивільної справи, суд дійшов наступного висновку.

П. 10 ч. 1 ст. 252 ЦПК України встановлено, що суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Так, за обставинами справи №755/11021/22 особа, яку заявник просив оголосити померлою, ніс службу на території Торгово-розважального центру «Ретровіль» (далі - ТРЦ «Ретровіль») за адресою: просп. Правди, 47, м. Київ. У ніч з ІНФОРМАЦІЯ_4 приблизно о 22.45 год збройними силами Російської Федерації нанесено ракетний удар по ТРЦ «Ретровіль», у результаті чого особа, яку заявник просив оголосити померлою, загинув. Після цього 21.03.2022 Подільською окружною прокуратурою м. Києва внесено до ЄРДР дані про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 110 КК України. 26.07.2022 заявника у цьому кримінальному провадженні визнано потерпілою. Однак наразі органами досудового розслідування не вдалося встановити та ідентифікувати рештки загиблого (особи, яку заявник просив оголосити померлою), що позбавляє заявника можливості отримати свідоцтво про смерть свого сина та одержати грошову допомогу у разі смерті (загибелі) добровольця, тому заявник вимушена звернутись із цією заявою до суду. Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду ухвалено передати на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду справу № 755/11021/22, керуючись тим, що відлік шестимісячного строку, визначеного ч. 2 ст. 46 ЦК України, для оголошення фізичної особи померлою має починатися саме з дня закінчення воєнних дій на території держави, водночас Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду встановив наявність і інших висновків щодо застосування ч. 2 ст. 46 ЦК України у подібних правовідносинах, а саме про те, що шестимісячний строк, визначений ч. 2 ст. 46 ЦПК України, для оголошення особи померлою, слід обраховувати з моменту настання події (яка могла призвести до смерті особи), а не з моменту закінчення дії воєнного стану на території держави.

Проте, суд вважає, що правовідносини, які виникли у справі, у зв`язку з якою представник заінтересованої особи просить зупинити провадження у справі, не є подібними до тих, що виникли у даній справі.

Обставинами смерті особи, яку заявник просить оголосити померлим, у вищезазначеній справі, є нанесений збройними силами Російської Федерації ракетний удар по ТРЦ «Ретровіль», однак наразі органами досудового розслідування не вдалося встановити та ідентифікувати рештки загиблого (особи, яку заявник просив оголосити померлою). У даній справі особа, яку заявник просить оголосити померлою, набула статусу особи, зниклої безвісти за особливих обставин, його внесено до Єдиного реєстру осіб, зниклих безвісти за особливих обставин.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи.

Суд звертає увагу на те, що зупинення провадження у справі не повинно призводити до затягування розгляду справи.

Відтак, враховуючи вищенаведене, беручи до уваги, що нормою ч. 1 ст. 252 ЦПК передбачено, в першу чергу право, а не обов`язок суду зупинення провадження у справі, зважаючи також на те, що клопотання представника заінтересованої особи про зупинення провадження у справі не містить достатніх підстав, які б вказували на неможливість розгляду цієї справи до розгляду справи № 755/11021/22 Об`єднаною палатою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, суд приходить до висновку про відсутність, передбачених законом підстав для задоволення клопотання представника заінтересованої особи про зупинення провадження у даній справі.

Керуючись ст. 251, 253, 258, 260, 263 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника заінтересованої особи ІНФОРМАЦІЯ_3 - ОСОБА_5 про зупинення провадження у справі відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий

Присяжні: