Провадження № 2/760/6997/24
Справа № 760/6910/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без розгляду

12 вересня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Зуєвич Л.Л.,

розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 /далі ОСОБА_1 / ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ; e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_2 ), ОСОБА_2 /далі ОСОБА_2 / ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ; РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ; e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_2 ) до Київської міської ради /далі Київміськрада/ (; адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36; e-mail: ), третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бродський Валерій Володимирович /далі приватний нотаріус Бродський В.В./ (адреса: АДРЕСА_3 ; e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_4 ), про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

22.03.2024 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, датована 21.03.2024, за підписами позивачів, в якій вони просять суд: визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняти спадщини, яка відкрилася після смерті їх матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.03.2023 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Фактично справу передано судді по реєстру 28.03.2023.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 05.04.2024 відповідну позовну заяву прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 04.07.2024.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 04.07.2024 повторно витребувано у П`ятої київської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію заповіту, складеного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , посвідченого 31.10.2019 державним нотаріусом Гриценко О.В., зареєстрованого в реєстрі за № 8-677; запропонувати позивачам надати суду додаткові письмові пояснення; у підготовчому засіданні оголошено перерву до перерву до 12.09.2024.

У підготовче засідання, призначене на 12.09.2024, жоден з учасників судового провадження не з`явився.

Щодо заяви про залишення позову без розгляду

12.09.2024 до суду надійшла заява за підписами позивачів ( ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ), в якій вони просять суд залишити позов без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

Відомостей та обставин, які б свідчили про недостовірність таких підписів позивачів на вказаній заяві та, відповідно, сумніву у достовірності волевиявлення позивачів, наразі у суду немає.

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді заяви та застосовані ним норми права

Дослідивши матеріали справи, суд враховує наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати до суду заяви та клопотання.

Подання заяви про залишення позову без розгляду є правом позивача, яке не може бути обмежено судом.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги (принцип диспозитивності цивільного судочинства). Відповідна правова позиція викладена у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17.07.2020 у справі № 585/2152/19 (провадження № 61-4450св20) та від 11.04.2019 у справі № 712/13263/17 (провадження № 61-29936св18).

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Суд вважає, що оскільки самі позивачі наразі не підтримують свій позов, то з огляду на принцип диспозитивності суд не може продовжити розгляд справи.

Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 19.07.2022 у справі № 388/1029/20 (провадження № 61-5083св22):

«За змістом статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Пунктом 5 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це його диспозитивне право, передбачене нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Закріплене за позивачем право на подання такої заяви є абсолютним. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд.

Суд зобов`язаний залишити подану заяву без розгляду, якщо позивач звернувся з таким клопотанням.

Таких висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах дійшов Верховний Суд у постановах від 10 квітня 2020 року у справі № 548/2531/18 (провадження № 61-2228св20), від 29 червня 2021 року у справі № 505/3083/13-ц (провадження № 61-4773св19), від 04 квітня 2022 року у справі № 441/1609/19 (провадження № 61-20050св21)».

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи, що звернення з заявою про залишення позову без розгляду є диспозитивним правом позивача, здійснено до початку розгляду справи по суті, і залишення позову без розгляду не суперечить закону і не порушує прав та охоронюваних законом інтересів сторін та держави, суд вважає за можливе задовольнити заяву позивачів та залишити позов у даній справі без розгляду.

При цьому, суд роз`яснює, що ч. 2 ст. 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, зокрема в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Згідно з п. 16 ч. 1 ст. 353 ЦПК України ухвали суду першої інстанції про залишення позову без розгляду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 13, 43, 49, 200, 257, 259-261, 352-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву позивачів про залишення позовної заяви без розгляду, задовольнити.

Позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бродський Валерій Володимирович, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (ч. 2 ст. 261 ЦПК України).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Суддя Л. Л. Зуєвич