Справа № 646/9774/23
№ провадження 2-о/646/6/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.09.24 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова в складі:

судді Янцовської Т.М.,

з участю секретаря - Величка О.А.,

заявниці - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 646/9774/23 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану м. Харкова Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту родинних відносин,

в с т а н о в и в:

Заявниця ОСОБА_1 звернулась до суду із відповідною заявою, в якій просить встановити факт, що вона є зведеною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування заяви зазначила, що документом, що підтверджує родинність, є витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища. Відповідно до вказаного витягу, 04 серпня 1977 року, актовий запис № 309, було укладено шлюб між її матір`ю - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , який з цього моменту став її вітчимом. У вітчима був рідний син - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зараз виникла необхідність встановлення родинних зв`язків із зведеним братом для отримання свідоцтва про його смерть. Проте органи РАЦС не можуть надати свідоцтво про смерть брата, пояснюючи це відсутністю кровної спорідненості.

В судовому засіданні заявниця ОСОБА_1 вимоги заяви підтримала у повному обсязі.

Представник заінтересованої особи - першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану м. Харкова Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, подав заяву про розгляд справи за його відсутності. У письмових поясненнях зазначив, що відповідно до ч. 4 ст. 2 Сімейного кодексу України кодекс не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням. Нормами Сімейного кодексу України розрізняють повнорідних та неповнорідних братів та сестер. Відповідно до ст. 26 Кодексу неповнорідними є брати і сестри, які мають спільну матір або спільного батька. Родинні відносини виникають на підставі кровного зв`язку між особами та породжують правові наслідки (позиція Верховного Суду України у справі № 737/120/18 про встановлення фактів, що мають юридичне значення). Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції заперечує щодо встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у зв`язку з відсутністю факту кровного споріднення між даними особами.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності заінтересованої особи.

Заслухавши пояснення заявниці, свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , перевіривши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , її батьками є ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого відділом ЗАГС м. Коростень, Житомирської області 01.09.1964 р.

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 10.11.2010 р. убачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , після реєстрації шлюбу 04.08.1977 р. змінила прізвище на Поповських.

Відповідно до ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановленні факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

За змістом ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Тобто, в порядку окремого провадження дійсно може бути встановлений факт родинних відносин між фізичними особами, однак родинними стосунками (у праві) є кровний зв`язок між людьми (або кровне споріднення), з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків.

Виходячи з вимог Цивільного кодексу України та Сімейного кодексу України поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.

Відповідно до роз`яснень Постанови пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи немайнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

У своїй заяві заявниця ОСОБА_1 посилається на те, що документом, що підтверджує родинний зв`язок її з ОСОБА_8 є витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища її матері ОСОБА_3 , а також те, що її вітчим ОСОБА_4 мав рідного сина - ОСОБА_2 . Але суд звертає увагу, що витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 10.11.2010 р. ОСОБА_3 жодним чином не підтверджує спорідненість ОСОБА_1 з ОСОБА_8 . Крім того, матеріали справи не містять відомостей про те, що ОСОБА_2 є сином ОСОБА_9

Звертаючись до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 зазначає, що встановлення такого факту їй необхідно для отримання свідоцтва про смерть.

За таких обставин встановлення зазначеного факту не передбачено діючим законодавством, не тягне за собою виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян, а тому суд проходить до висновку про необґрунтованість вимог заявниці ОСОБА_1 та відмову у їх задоволенні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 11, 12, 81, 89, 264-268, 293, 315, 319 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа - перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану м. Харкова Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту родинних відносин відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя: Т.М. Янцовська