Справа № 638/3591/23
Провадження № 2-ві/638/1/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд міста Харкова в складі:

судді - Аркатової К.В.,

за участі секретаря судового засідання - Шевченко Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Рабзі Олександра Юхимовича про відвід головуючого судді Невеніцина Є.В. від участі у розгляді цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Акціонерного товариства «Мегабанк», треті особи: СТАРЛІНГ ЛІМІТЕД (STARLING LIMITED), Товариство з обмеженою відповідальністю «РОЯЛ ПЕЙ ЮРОП», приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Журавель Микола Володимирович, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про визнання права власності, усунення перешкод у розпорядженні майном, визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Дзержинського районного суду м. Харкова Невеніцина Є.В. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, АТ «Мегабанк», треті особи: СТАРЛІНГ ЛІМІТЕД (STARLING LIMITED), ТОВ «РОЯЛ ПЕЙ ЮРОП», ПН ОМНО Журавель Микола Володимирович, ФГВФО, про визнання права власності, усунення перешкод у розпорядженні майном, визнання протиправним та скасування наказу.

17 січня 2024 року з використанням електронного сервісу Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» від представника позивача - адвоката Рабзі О.Ю. надійшла заява про відвід головуючого по справі Невеніцина Є.В. Заяву обґрунтовано тим, що позивачу стало відомо про втручання правоохоронних органів у розгляд справи № 638/3591/23. Зокрема, представник позивача вказує на наявність підстав вважати, що з боку правоохоронних органів чиниться вплив на головуючого, з метою схилити його до вчинення чи невчинення певних процесуальних дій або ухвалення певного судового рішення, що, як наслідок, впливає на його упередженість у розгляді вказаної вище справи.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 18 січня 2024 року, відвід судді Невеніцину Є.В., заявлений представником позивача від участі у розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, АТ «Мегабанк», треті особи: СТАРЛІНГ ЛІМІТЕД (STARLING LIMITED), ТОВ «РОЯЛ ПЕЙ ЮРОП», ПН ОМНО Журавель Микола Володимирович, ФГВФО, про визнання права власності, усунення перешкод у розпорядженні майном, визнання протиправним та скасування наказу - визнано необґрунтованим.

22 січня 2024 року матеріали заяви про відвід передано на розгляд судді Аркатовій К.В. відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 січня 2024 року.

Суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог частини 8 статті 40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Повно та всебічно дослідивши матеріали цивільної справи, заяву про відвід головуючому судді Невеніцину Є.В. та перевіривши їх доказами, суд дійшов наступних висновків.

Підстави для заяви відводу судді закріплені ст. ст. 36, 37 ЦПК України. Так, статтею 36 ЦПК України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Крім того, обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Суд акцентує увагу, що відвід повинен бути вмотивований - з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови в його задоволенні.

Вбачається, що в провадженні судді Невеніцина Є.В. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, АТ «Мегабанк», треті особи: СТАРЛІНГ ЛІМІТЕД (STARLING LIMITED), ТОВ «РОЯЛ ПЕЙ ЮРОП», ПН ОМНО Журавель Микола Володимирович, ФГВФО, про визнання права власності, усунення перешкод у розпорядженні майном, визнання протиправним та скасування наказу.

Заявник вказує на упередженість та необ`єктивність судді, посилаючись на той факт, що позивачу стало відомо про втручання правоохоронних органів у розгляд справи № 638/3591/23. Зокрема, представник позивача вказує на наявність підстав вважати, що з боку правоохоронних органів чиниться вплив на головуючого, з метою схилити його до вчинення чи невчинення певних процесуальних дій або ухвалення певного судового рішення, та, як наслідок, впливає на його упередженість у розгляді вказаної вище справи.

Суд наголошує, з буквального, адекватного тлумачення цивільних процесуальних норм, що закріплюють порядок та підстави відводу судді від розгляду конкретної справи, зазначені в заяві представника позивача відомості не можуть вважатися такими, що свідчать про упередженість головуючого. Адвокатом Рабзі О.Ю. не наведено жодного доказу вказаних в заяві про відвід тверджень, зокрема, але не виключно, не повідомлено про джерело інформації щодо втручання правоохоронних органів у розгляд справи № 638/3591/23, та, як наслідок, впливу на суддю Невеніцина Є.В., не конкретизовано зміст та природу такого впливу, з чого суд доходить висновку про факт наявності необґрунтованих припущень представника позивача в упередженості головуючого по справі.

З огляду на нормативний зміст пункту 5 частини 1 статті 36 ЦПК України відвід судді може бути заявлений й з інших підстав, відмінних від перелічених у пунктах 1 - 4 частини першої цієї ж статті. У будь-якому разі оцінюватися має саме те, чи викликають певні обставини розумний сумнів у неупередженості або об`єктивності судді у стороннього спостерігача.

Суд звертає увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості, суд вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(і) «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

(іі) «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію «розумного спостерігача». У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому, коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже «правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене». Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Одночасно суд підкреслює, що не можуть бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Надаючи оцінку обґрунтованості заяви про відвід судді Невеніцину Є.В. у даній справі, суд також бере до уваги те, що окрім переліку обставин, які є безумовними підставами для відводу судді, у процесуальному законі також зазначені й виняткові випадки, за яких заявлення відводу a priori не може бути підставою для застосування цього процесуального інституту.

Крім того, у заяві про відвід не наведено фактів прояву суддею Невеніциним Є.В. поведінки, яка б свідчила про його упередженість чи небезсторонність у цій справі. Зазначені у заяві доводи мають загальний характер.

Отже, аргументи, якими заявник мотивує свою заяву про відвід головуючому по справі, не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності судді, оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості судді Невеніцину Є.В. як з погляду «суб`єктивного критерію», так і з погляду «об`єктивного критерію», якими керується у своїй процесуальній діяльності Європейський суд з прав людини.

Інших обставин, визначених статтею 36 чи статтею 37 ЦПК України, які б свідчили про особисту упередженість судді або його необ`єктивність під час розгляду даної справи у заяві не вказано, суд під час розгляду заяви таких обставин не встановив.

Враховуючи викладене, доводи представника позивача, наведені в заяві про відвід судді є необґрунтованими і такими, що не можуть слугувати підставою для задоволення заяви про відвід.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 182, 260, 261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Рабзі Олександра Юхимовича про відвід головуючого судді Невеніцина Є.В. від участі у розгляді цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Акціонерного товариства «Мегабанк», треті особи: СТАРЛІНГ ЛІМІТЕД (STARLING LIMITED), Товариство з обмеженою відповідальністю «РОЯЛ ПЕЙ ЮРОП», приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Журавель Микола Володимирович, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про визнання права власності, усунення перешкод у розпорядженні майном, визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.

Цивільну справу № 638/3591/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Акціонерного товариства «Мегабанк», треті особи: СТАРЛІНГ ЛІМІТЕД (STARLING LIMITED), Товариство з обмеженою відповідальністю «РОЯЛ ПЕЙ ЮРОП», приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Журавель Микола Володимирович, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про визнання права власності, усунення перешкод у розпорядженні майном, визнання протиправним та скасування наказу - повернути для продовження розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя