ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

06 лютого 2024 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в особі судді Василенко Л.І., розглянувши апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Орленка Володимира Васильовича на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУКА-КРИМ» про стягнення середнього заробітку за період затримки розрахунку при звільненні та судових витрат, -

встановив:

Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 червня 2023 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду представник ОСОБА_1 адвокат Орленко В.В. оскаржив його в апеляційному порядку.

Просив суд скасувати рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 червня 2023 року та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

В апеляційній скарзі, скаржник посилається на п. 1 ст. 5 Закон України «Про судовий збір», в якій вказано, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Проте вказане посилання не є підставою для звільнення скаржника від сплати судового збору.

На підставі пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору за вимогою про стягнення невиплаченої заробітної плати.

Середній заробіток за статтею 117 КЗпП України за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку і спрямований на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій) та є своєрідною санкцією для роботодавця за винні дії щодо порушення трудових прав найманого працівника. Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

У пунктах 57, 58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16 зазначено, що за змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати. Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 755/12623/19.

З огляду на викладене, середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати, а тому за указану вимогу судовий збір підлягає до сплати скаржником.

Статтею 4 ЗУ «Про судовий збір» встановлено розміри ставок судового збору з позовних заяв майнового характеру, які подані фізичною особою, складають 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду судовий збір становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Враховуючи, що сума середнього заробітку за період невиплати заробітної плати на момент звернення із даним позовом становить 5 089,00 грн, апеляційну скаргу подано до Черкаського апеляційного суду через систему Електронний суд, то при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір»), томуза подачу апеляційної скарги необхідно було сплатити 992,08 грн ( 768,40грн *150% *0,8).

Крім того, при зверненні із апеляційною скаргою скаржником не виконано вимоги ч. 7 ст. 43 ЦПК України.

Так, згідно ч.7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі, як у даному випадку, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій доданих до суду документів.

З матеріалів справи вбачається, що представник ОСОБА_1 адвокат Орленко В.В. доказів надсилання апеляційної скарги з додатками іншим учасникам справи засобами поштового зв`язку не надав, відтак не виконав вищенаведені приписи ч.7 ст. 43 ЦПК України. А тому, має усунути даний недолік та надати суду докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій апеляційної скарги з додатками.

Також, в апеляційній скарзі міститься клопотання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 червня 2023 року, яке мотивоване тим, що копію оскаржуваного рішення адвокатом отримано лише 27.12.2023, що підтверджується даними розписки, заявою про видачу повного тексту, яку до канцелярії суду було подано ще 25.09.2023 та інформацією з ЄРСР, про те, що повний текст було опубліковано лише 08.12.2023.

Однак, зазначенні адвокатом підстави для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, не можуть бути визнані поважними, оскільки посилання адвоката на розписку про отримання копії оскаржуваного рішення суду 27.12.2023 року не знайшли свого підтвердження в матеріалах справи, оскільки в матеріалах справи відсутній оригінал розписки про отримання копії рішення і адвокатом не зазначено, де знаходиться оригінал, тому що до апеляційної скарги долучено лише копію вказаної розписки.

Таким чином, представнику позивачки адвокату Орленку В.В. необхідно надіслати до суду обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, в якій вказати інші причини пропуску строку та надати належні докази (документи), які підтверджуватимуть поважність причин пропуску строку.

Враховуючи, зазначене, суд, надавши оцінку доводам скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження, вважає, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволенню не підлягає, оскільки особою, яка подала апеляційну скаргу, не обґрунтовано поважності причин пропуску зазначеного процесуального строку, а вказані скаржником обставини не визнані судом поважними підставами для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження.

Інші підстави пропуску строку на апеляційне оскарження у апеляційній скарзі не зазначені.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року (заява № 3236/03) вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

Відповідно до частини 3 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху, також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, а безпідставне поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може бути визнано порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно направити до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження, в якій навести інші підстави для поновлення строку, та надати відповідні належні докази.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, а саме, для сплати судового збору в розмірі 992,08 грн або надання доказів звільнення від сплати судового збору та надання суду доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій апеляційної скарги з додатками, а також заяву про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження, в якій навести інші підстави для поновлення строку, та надати відповідні докази.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Визнати неповажними наведені представником ОСОБА_1 адвокатом Орленком Володимиром Васильовичем підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 червня 2023 року.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Орленка Володимира Васильовича на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 червня 2023 року - залишити без руху.

Надати строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, а саме для сплати судового збору в розмірі 992,80 грн або надання доказів звільнення від сплати судового збору та надання суду доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій апеляційної скарги з додатками, а також надання суду заяви про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження, в якій навести інші підстави для поновлення строку, та надати відповідні докази не пізніше десяти днів з моменту отримання скаржником копії ухвали суду.

Копію ухвали направити скаржнику для виконання.

Оригінал квитанції про сплату судового збору направити на адресу апеляційного суду в десятиденний термін з дня отримання даної ухвали суду.

Роз`яснити особі, що подає апеляційну скаргу, що в разі невиконання цієї ухвали в частині сплати судового збору та надання доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копії апеляційної скарги з додатками, в зазначений термін, апеляційна скарга відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

У разі неподання вмотивованого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження - у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Людмила ВАСИЛЕНКО