ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1733/24 Справа № 175/2469/23 Суддя у 1-й інстанції - Журавель Т.С. Суддя у 2-й інстанції - Ткаченко І. Ю.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 лютого 2024 року Дніпровський Апеляційний суд у складі: головуючого - судді Ткаченко І.Ю.

суддів - Деркач Н.М.., Пищиди М.М.,

за участю секретаря Лопакової А.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу

за позовом Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» до Національної поліції України про зобов`язання вчинити певні дії

за апеляційною скаргою Національної поліції України

на рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 30 жовтня 2023 року, -

В С Т А Н О В И В:

29 травня 203 року первинна професійна спілка «Правозахисники країни» звернулась до суду з позовом до суду з позовною заявою до Національної поліції України про зобов`язання вчинити певні дії.

В обґрунтування позовних вимог вказано, що до складу Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» входить численна кількість членів, які є діючими поліцейськими Національної поліції України. У членах профспілки перебуває ОСОБА_1 , який проходить службу на посаді головного оперуповноваженого Департаменту карного розшуку Національної поліції України. 16.01.2023 року позивач повідомляв Національну поліцію про членство ОСОБА_1 та направив запит щодо надання інформації чи проводилися утримання членських внесків на банківський рахунок позивача. Листом від 14.03.2023 року було надано відповідь про те, що угода між центральним органом управління поліції та Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» відсутня, у зв`язку з чим утримання членських внесків на користь позивача не здійснюється. Неперерахування членських профспілкових внесків є прямим перешкоджанням діяльності профспілки, адже внаслідок затримки коштів діяльність Профспілки призупиняється фактично повністю, адже за рахунок коштів Профспілки утримується офіс, здійснюється сплата судового збору за подання позовних заяв в інтересах членів Профспілки щодо протиправних дій або бездіяльності, які вчиняються щодо них, справляються витрати на юридичну допомогу, витрати за страхування членів Профспілки за відповідними договорами, витрати на пошту канцелярію та ін. (а.с.1-8).

Рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 30 жовтня 2023 року позовну заяву Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» до Національної поліції України про зобов`язання вчинити певні дії задоволено. Зобов`язано Національну поліцію України утримувати та здійснювати перерахунок членських профспілкових внесків на користь Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» за заявою/окремою угодою (рапортом) від 06 січня 2023 року про безготівкове утримання з грошового забезпечення членських профспілкових внесків її члена ОСОБА_1 . Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Національної поліції України на користь Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» витрати зі сплати судового збору у розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири тисячі) грн. (а.с. 85-91).

Не погодившись із рішенням суду, Національна поліція України, звернулася з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просив рішення суду скасувати, ухвалити нове рішення, яким відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог в повному обсязі (а.с.100-105).

В порядку ст. 360 ЦПК України, від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду, просили, рішення суду залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Судом першої інстанції встановлено, що загальними зборами засновників Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» протоколом від 17.07.2017 року №17/07-17 був затверджений Статут Первинної професійної спілки «Правозахисники країни».

Відповідно до п. 3.1 розділу 3 Статуту, членство в Профспілці є добровільним. Вступ до Профспілки та вихід із неї проводиться в індивідуальному порядку за особистою письмовою заявою до Голови Профспілки, який приймає рішення самостійно або. Профспілкового комітету, який в місячний термін приймає рішення з цього питання. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість присутніх на засіданні виборного органу.

Згідно п. 3.2., членами Профспілки можуть бути працівники, науковці та приватні особи що забезпечують себе роботою самостійно в області права, в тому числі, але не виключно працівники органів внутрішніх справ, Національної поліції України, відомчих навчальних закладів МВС, пенсіонери органів внутрішніх справ Національної поліції України та фізичні особи, які проходили службу на атестованих посадах, а також штатні працівники виборних органів Профспілки. Членами Профспілки можуть бути також працівники, які перебувають або перебували у трудових відносинах з органами внутрішніх справ, Національної поліції України, члени ДНД, працівники підприємств та організацій, створених за участі або для виконання статутних завдань Профспілки, та інші юридичні особи й громадяни, з якими Профспілка співпрацює в досягненні виконання статутних завдань.

Пунктом 3.6 Статуту визначено, що член профспілки зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі сплачувати членські внески.

Згідно п. 3.9, виключення їх Профспілки застосовується у випадках несплати членських внесків без поважних причин понад три місяці.

Як вбачається з розділу 5 Статуту, кошти профспілки складаються зі вступних та щомісячних членських внесків, пасивних доходів, відрахувань підприємств, установ та організацій на культурно-освітню, спортивну та іншу діяльність у розмірах, передбачених Законом України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», галузевими, регіональними угодами та колективними договорами, благодійних внесків від підприємств, організацій, установ усіх форм власності, приватних осіб та інших надходжень, перерахованих відповідно до законодавства України, інших надходжень не заборонених законом. Основним джерелом формування коштів Профспілки є вступні та щомісячні членські внески членів Профспілки.

Заявою від 06.01.2023 року ОСОБА_1 просив прийняти його в члени профспілки «Правозахисники країни». Цією заявою підтвердив, що із Статутом Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» ознайомлений, зобов`язався сплачувати членські внески в установленому розмірі та порядку. Також ОСОБА_1 надав згоду на збір та обробку персональних даних.

Того ж дня ОСОБА_1 подав рапорт на ім`я начальника Департаменту карного розшуку Національної поліції України ОСОБА_2 , в якому зазначив, що він є членом Первинної професійної спілки «Правозахисники країни», у зв`язку з чим просить з 06.01.2023 року утримувати з його заробітної плати (грошового забезпечення) впродовж усього періоду працевлаштування, через бухгалтерію членські внески у розмірі 3 відсотка. Утримані з заробітної плати (з грошового забезпечення) профспілкові внески, просив щомісячно перераховувати на поточний рахунок № НОМЕР_1 , Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» у регіональному відділенні АКБ «ІНДУСТРІАЛБАНК» у м. Дніпропетровську (МФО 313849, ЕДРПОУ 13857564).

Рішенням №16/01-02 голови Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» від 16.01.2023 року, головного оперуповноваженого Департаменту карного розшуку НПУ майора ОСОБА_1 прийнято до членів Первинної професійної спілки «Правозахисники країни».

Листом від 16.01.2023 року за вих. № 55 повідомляла Національну поліцію України про членство ОСОБА_1 . Також цим листом до Національної поліції України були направлені наступні документи: копія заяви про вступ до членів Профспілки; згода на обробку персональних даних; заява про відрахування членських (профспілкових) внесків; рішення про прийняття до членів Профспілки.

Рекомендованим повідомленням, наявним в матеріалах справи підтверджено, що лист від 16.01.2023 року за вих. № 55 був отриманий Департаментом карного розшуку Національної поліції України 20.02.2023 року.

Також первинною професійною спілкою «Правозахисники країни» до Національної поліції України було направлено запит від 07.03.2023 року за вих. № 298 з проханням повідомити чи проводились утримання коштів (членські профспілкові внески) з грошового забезпечення головного оперуповноваженого ДКР НП України ОСОБА_1 на банківський рахунок Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» у період з 01.01.2022 року по час надання відповіді, із зазначенням інформації за кожен місяць окремо. Якщо членські внески не перераховувались або було припинено їх перерахування повідомити причину.

Листом від 14.03.2023 року за вих. № 70зі/29/5/01-2023 Національна поліція України повідомила Профспілку «Правозахисники країни», що у зв`язку з тим, що відсутня угода між центральним органом управління поліції та Первинною професійною спілкою «Правозахисники країни», утримання членських внесків на користь Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» не здійснюється.

Правовим департаментом було зроблено запит від 19.07.2023 року за №03602/26/6-2023 щодо надання інформації за позовом Первинної професійного спілки «Правозахисники країни» до Національної поліції України про зобов`язання вчинення дії щодо утримання та перерахунку членських внесків з грошового забезпечення членів вказаної профспілки.

За результатами розгляду листом від 25.07.2023 року повідомлено, що відповідно до даних пошуку за найменуванням кореспондента, коротким змістом документа, часовим проміжком та реєстраційним номером в автоматизованій інформаційно-пошуковій системі «Канцелярія», за допомогою якої здійснюється реєстрація вхідної кореспонденції надісланої на адресу центрального управління поліції, не виявлено записів про надходження до Національної поліції України рапорту (заяви) майора поліції, головного уповноваженого Департаменту карного розшуку майора поліції, ОСОБА_1 . Також зазначено, що кореспонденція із зазначеного питання могла надсилатися безпосередньо структурним підрозділам центрального органу управління поліції, територіальним органам НПУ. Інформація про такий рапорт (заяву) в ДДЗ відсутня.

ОСОБА_1 подав рапорт на ім`я начальника Департаменту карного розшуку Національної поліції України ОСОБА_2 , в якому зазначив, що він є членом Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» та просив з 06.01.2023 року утримувати з його заробітної плати впродовж усього періоду працевлаштування, через бухгалтерію, членські внески у розмірі 3 відсотка. Таким чином, ОСОБА_1 засвідчив своє волевиявлення щодо утримання з його заробітної плати членських внесків, а тому роботодавець був зобов`язаний вчинити дії щодо утримання з грошового забезпечення членських внесків за заявою особи. Невчинення таких дій свідчить про перешкоджання рішенню працівника.

Суд звернув увагу на те, що рапорт був поданий безпосередньо начальнику Департаменту карного розшуку Національної поліції України - Дзюбинському В.В. При цьому Департамент карного розшуку є структурним підрозділом апарату центрального органу управління Національної поліції, у зв`язку з чим суд прийшов до висновку, що наявна правова підстава для утримання членських внесків із заробітної плати ОСОБА_1 , який є членом профспілки, та перераховування їх на рахунок позивача.

Задовольняючи позовні вимоги, суд 1 інстанції, виходив із їх законності та обґрунтованості.

Колегія суддів повністю погоджується з висновками суду 1 інстанції.

Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 243 Кодексу законів про працю України гарантовано право громадян на об`єднання у професійні спілки. Так, відповідно до Конституції України та Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" громадяни України мають право на основі вільного волевиявлення без будь-якого дозволу створювати професійні спілки з метою представництва, здійснення і захисту своїх трудових та соціально-економічних прав та інтересів, вступати до них та виходити з них на умовах і в порядку, визначених їх статутами, брати участь у роботі професійних спілок. Держава визнає професійні спілки повноважними представниками працівників і захисниками їх трудових, соціально-економічних прав та інтересів в органах державної влади та місцевого самоврядування, у відносинах з роботодавцем, а також з іншими об`єднаннями громадян.

Згідно ст. 1 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», професійна спілка (профспілка) - це добровільна неприбуткова громадська організація, що об`єднує громадян, пов`язаних спільними інтересами за родом їх професійної (трудової) діяльності (навчання); первинна організація профспілки - добровільне об`єднання членів профспілки, які, як правило, працюють на одному підприємстві, в установі, організації незалежно від форми власності і виду господарювання або у фізичної особи, яка використовує найману працю, або забезпечують себе роботою самостійно, або навчаються в одному навчальному закладі; член профспілки - особа, яка входить до складу профспілки, визнає її статут та сплачує членські внески.

Відповідно до ст. 246 Кодексу законів про працю України первинні профспілкові організації на підприємствах, в установах, організаціях та їх структурних підрозділах представляють інтереси своїх членів і захищають їх трудові, соціально-економічні права та інтереси. Первинні профспілкові організації здійснюють свої повноваження через утворені відповідно до статуту (положення) виборні органи, а в організаціях, де виборні органи не утворюються, - через профспілкового представника, уповноваженого згідно із статутом на представництво інтересів членів професійної спілки, який діє в межах прав, наданих Законом України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" та статутом професійної спілки.

Частинами 1, 2 статті 104 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що для захисту своїх прав та законних інтересів працівники поліції можуть утворювати професійні об`єднання та професійні спілки відповідно до Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». Професійні спілки поліції здійснюють свої повноваження із урахуванням обмежень, що накладаються на працівників поліції цим Законом.

Положеннями ч. 1,3,4 ст. 249 Кодексу законів про працю України та ч. 1,3,4 ст. 42 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» передбачено, що роботодавець зобов`язаний сприяти створенню належних умов для діяльності первинних профспілкових організацій, що діють на підприємстві, в установі, організації. Приміщення для роботи виборного профспілкового органу та проведення зборів працівників, які є членами професійної спілки з усім необхідним обладнанням, зв`язком, опаленням, освітленням, прибиранням, транспортом, охороною надається роботодавцем у порядку, передбаченому колективним договором. За наявності письмових заяв працівників, які є членами професійної спілки, роботодавець щомісяця безоплатно утримує із заробітної плати та перераховує на рахунок професійної спілки членські профспілкові внески працівників відповідно до укладеного колективного договору чи окремої угоди в строки, визначені цим договором чи угодою. Роботодавець не вправі затримувати перерахування зазначених коштів. Спори, пов`язані з невиконанням роботодавцем цих обов`язків, розглядаються у судовому порядку.

Отже, правовою підставою для утримання членських внесків із заробітної плати членів профспілки, а також для перерахування таких внесків, є їхні письмові заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 25 Закону України Про оплату праці, забороняється будь-яким способом обмежувати працівника вільно розпоряджатися своєю заробітною платою, крім випадків, передбачених законодавством.

В своїй заяві про вступ член ОСОБА_3 завчасно просив розглянути заяву як безстрокову угоду з роботодавцем про безготівкову сплату членських внесків. Цей факт свідчить про вільне волевиявлення особи, роботодавець у такому випадку не має права перешкоджати рішенню працівника (поліцейського) та посилатися на те, що між ним та профспілкою не вкладено колективний договір або окрема угода, так як заява в даному випадку і виступає тією самою угодою.

Таким чином, суд 1 інстанції дійшов до вірних та обґрунтованих висновків, що правовою підставою для утримання членських внесків із заробітної плати членів профспілки, а також для перерахування таких внесків, є їхні письмові заяви. А також те, що в матеріалах справи міститься рапорт члена ОСОБА_3 , в якому зазначив, що він є членом Первинної професійної спілки Правозахисники країни та просив з 06.01.2023 року утримувати з його заробітної плати впродовж усього періоду працевлаштування, через бухгалтерію, членські внески у розмірі 3%. Таким чином, ОСОБА_1 засвідчив своє волевиявлення щодо утримання з його заробітної плати членські внески, а тому роботодавець Національна поліція України був зобов`язаний вчинити дії щодо утримання грошового забезпечення членських внесків за заявою особи. Не вчинення таких дії свідчить про перешкоджання рішенню працівника щодо вільного розпорядження своєю заробітною платою.

Посилання в апеляційній скарзі, що працівник міг самостійно вносити на рахунок будь-якої організації членські внески, колегія суддів відхиляє, оскільки ОСОБА_1 , засвідчив своє волевиявлення саме шляхом подачі письмової заяви.

Посилання в апеляційній скарзі про порушення прав члена профспілки ОСОБА_1 , якого не було залучено до участі у справі, а тому позов має бути залишений без розгляду, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки Первинна професійна спілка Правозахисники країни не зверталась в інтересах члена своє організації, і не порушувались питання його прав, а правовідносини виникли саме між позивачем та відповідачем щодо зобов`язання Національної поліції України утримувати та здійснювати перерахунок членських профспілкових внесків.

Отже, аргументи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів та незгоди з висновками суду по їх оцінці. Судом першої інстанції повно та всебічно досліджені обставини справи, перевірені письмові докази та надано їм належну оцінку.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Суд апеляційної інстанції враховує положення практики Європейського Суду з прав людини про те, що право на обґрунтоване рішення не вимагає детальної відповіді судового рішення на всі доводи висловлені сторонами. Крім того, воно дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (справ «Гірвісаарі проти Фінляндії», п.32.)

Пункт 1 статті 6 Конвенції не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону, як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень (Burgandothers v. France (Бюрг та інші проти Франції), (dec.); Gorou v. Greece (no.2) (Гору проти Греції №2) [ВП], § 41.

Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Рішення суду першої інстанції ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права, підстави для скасування судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги відсутні, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини 1 статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанції, немає.

Керуючись ст. 367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Національної поліції України - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 30 жовтня 2023 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів в передбаченому законом порядку.

Судді: