ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4234/24 Справа № 212/826/24 Суддя у 1-й інстанції - Чайкін І. Б. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2024 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Агєєва О.В.,

суддів: Корчистої О.І.,Остапенко В.О.

за участю секретаря судового засідання Бортник В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу №212/826/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним майном подружжя та його поділ, за апеляційною скаргою Сергієнко Дмитра Миколайовича , який діє в інтересах ОСОБА_2 , на ухвалу Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 лютого 2024 року, постановлену у складі судді Чайкіна І.Б., -

ВСТАНОВИВ:

У січні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 про визнання майна спільним майном подружжя та його поділ.

Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 січня 2024 року справу прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.

Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 лютого 2024 року клопотання представника відповідача - адвоката Сергієнка Дмитра Миколайовича про відкладення підготовчого засідання залишено без задоволення.

Клопотання позивача ОСОБА_1 про проведення авто-товарознавчої експертизи - задоволено, призначено по справі судову авто-товарознавчу експертизу.

На вирішення експертизи поставлено наступні питання:

1) яка ринкова вартість та середньоринкова вартість автомобілю SKODA OCTAVIA, 2016 року випуску, сірого кольору, об`єм двигуна 1598 см.3, VIN код НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , право власності на який зареєстровано за ОСОБА_2 ?

2) яка ринкова вартість та середньоринкова вартість 1/2 автомобілю SKODA OCTAVIA, 2016 року випуску, сірого кольору, об`єм двигуна 1598 см.3, VIN код НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , право власності на який зареєстровано за ОСОБА_2 ?

Не погодившись з зазначеною ухвалою, ОСОБА_4 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати направити справу до суду, для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначила, що кожного дня відбуваються ракетні обстріли з боку ворога по території України, які створюють ризики для життя та здоров`я громадян, в тому числі адвокатів, у разі отримання сигналу «Повітряна тривога» необхідно негайно прямувати до найближчої захисної споруди. У зв`язку з останніми масовими ракетними атаками тривалість повітряних тривог значно збільшилась, що унеможливлює прибуття адвоката в судове засідання.

Отже, адвокати, ризикуючи життям та здоров`ям, здійснюють діяльність у надзвичайно складних умовах, зокрема, продовжують виконувати свої професійні обов`язки та надають правову допомогу громадянам. Робота адвокатів жодного дня не припинялася, навіть у період воєнного стану. У той же час суди в непоодиноких випадках, після оголошення повітряної тривоги продовжують слухати справу або роблять перерву в розгляді справ до закінчення сигналу «Повітряної тривоги» та продовжують розгляд, незважаючи на обставини воєнного стану, зокрема, не забезпечують укриття для учасників процесу, а також не враховують початок комендантської години, а відтак, Рада адвокатів України вирішила: вважати поважною причиною неприбуття чи припинення участі адвоката в судових засіданнях або неявку адвоката до інших органів у яких він бере участь задля надання правової допомоги, якщо це зумовлено наслідками війни.

У зв`язку із оголошенням 19.02.2024 об 11:59 у Дніпропетровській області та до 14:08 год. сигналу «Повітряної тривоги», та у зв`язку із перебуванням адвоката Сергієнка Д.М. в укритті задля безпеки свого життя та здоров`я, ним за допомогою підсистеми Електронного суду було скеровано клопотання про перенесення підготовчого судового засідання по справі № 212/826/24 на іншу календарну дату.

Проте, суд першої інстанції відмовивши в задоволенні клопотання, фактично ігноруючи всі передбачені національним та міжнародним законодавством гарантії та принципи адвокатської діяльності в Україні, протиправно позбавив можливості реалізувати як конституційне право громадян (учасників справи) на захист життя, здоров`я та власності, так і конституційне право ОСОБА_2 на захист її прав, а адвоката здійснювати свої професійні обов`язки.

Враховуючи перебування адвоката Сергієнка Д.М. 19.02.2024 під час сигналу «Повітряна тривога» з 11:59год. до 14.08год. впродовж 2 год. 8хв. в укритті, де не стабільний інтернет-зв`язок, та звернення до суду із заявою про участь у справі в режимі відеоконференції поза приміщеннями суду з використанням власних технічних засобів, адвокат Сергієнко Д.М. мав би понести ризики технічної неможливості участі в такій відеоконференції та переривання зв`язку внаслідок непереборної сили, а відтак це не є належним захистом прав відповідача.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_1 - адвокат Захарова М.В. зазначила, що жодних клопотань про відкладення слухання справи від відповідача чи його представника до суду не надходили. Окрім того, під час судових засідань у даній справі повітряних тривог не було. Просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити.

В судове засідання апеляційного суду сторони не з`явились, про час і місце розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку.

Апеляційний суд вважає можливим розглянути справуза відсутності учасників справи, які не з`явились в судове засідання оскільки, відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підстав повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Ухвала суду першої інстанції не відповідає вказаним вимогам закону.

З матеріалів справи вбачається, що при зверненні з позовними вимогами позивачем було заявлено клопотання про призначення судової авто товарознавчої експертизи на вирішення якої поставив наступні питання: 1) яка ринкова вартість та середньоринкова вартість автомобілю SKODA OCTAVIA, 2016 року випуску, сірого кольору, об`єм двигуна 1598 см.3, VIN код НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , право власності на який зареєстровано за ОСОБА_2 ?

2) яка ринкова вартість та середньоринкова вартість 1/2 автомобілю SKODA OCTAVIA, 2016 року випуску, сірого кольору, об`єм двигуна 1598 см.3, VIN код НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , право власності на який зареєстровано за ОСОБА_2 ?

В обґрунтування клопотання про призначення експертизи зазначив, що автомобіль SKODA OCTAVIA, 2016 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 , було придбано у шлюбі за спільні кошти подружжя та відповідно до вимог СК України воно є об`єктом поділу спільного майна подружжя. Визначити дійсну ринкову вартість майна станом на день позову не вдалося можливим, відповідно через це не було визначено ціни позову. Провести експертизу за замовленням позивача не є можливим оскільки не має необхідних документів та вільного доступу до зазначеного майна.

В день слухання справи у підготовчому судовому засіданні 19.02.2024р. від представника відповідача - адвоката Сергієнка Д.М. через систему «Електронний суд» надіслано клопотання про відкладення слухання у зв`язку із оголошенням у Дніпропетровській області повітряної тривоги у час на який справа призначена до розгляду.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що для вирішення питання щодо предмету позову потрібні спеціальні знання, у зв`язку з чим у справі необхідно призначити судову експертизу.Відмовляючи в задоволенні клопотання про відкладення слухання суд зауважив, що сторона відповідача подає вдруге клопотання про відкладення підготовчого засідання, що розцінюється судом як затягування розгляду справи.

Апеляційний суд не погоджується з даним висновком, з огляду на наступне.

Дійсно за положеннями статті 129 Конституції України, статті 2 ЦПК України (на які послався суд вирішуючи питання за клопотанням про відкладення) одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч.2 п.1 ст.198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначених цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках визначених ч.2 ст.223 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку про те, що суд після відкриття судового засідання має надати оцінку усім відомим йому обставинам і причинам неявки учасників справи, відтак вирішити питання щодо наявності підстав для відкладення розгляду справи з дотриманням балансу процесуальних гарантій розумності строків розгляду справи судом та забезпечення прав особи на судовий захист і участь у своїй справі, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, рівності всіх учасників перед законом і судом.

Подібні висновки сформульовані Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 22 грудня 2022 року у справі № 910/2116/21 (910/12050/21).

Як вбачається з матеріалів справи ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 січня 2024 року справу прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 13-30 годину 30 січня 2024 року.

30 січня 2024 року від представника відповідача адвоката Сергієнка Д. надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання, зазначивши, що він має намір приймати участь у справі № 212/826/24 та для ефективного захисту прав, інтересів, свобод його клієнтки йому необхідний час для ознайомлення з матеріалами справи. Вказане клопотання адвоката Сергієнка Дмитра було задоволено та відкладено підготовче засідання на 13-00 годину 19 лютого 2024 року.

19 лютого 2024 року судом першої інстанції відмовлено в задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи та постановлено ухвалу про призначення судової авто товарознавчої експертизи.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою проти України.

З початку повномасштабної військової агресії населені пункти України систематично зазнають ракетних ударів, а в прифронтових містах і селах - бомбардувань, артилерійських та мінометних обстрілів.

Оповіщення про загрозу або виникнення таких надзвичайних ситуацій здійснюється через системи оповіщення різних рівнів, електронні комунікаційні мережі загального користування тощо, відповідно до статті 30 Кодексу цивільного захисту України, Положення про організацію оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та організації зв`язку у сфері цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 вересня 2017 року № 733, зокрема шляхом уривчастого звукового попереджувального сигналу «Увага всім» та трансляції відповідного повідомлення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайної ситуації (далі - сигнал «повітряна тривога»).

Чинним законодавством України у сфері цивільного захисту передбачений чіткий алгоритм поведінки громадян та відповідні повноваження органів державної влади, місцевого самоврядування, керівників підприємств і організацій усіх форм власності у випадку виникнення надзвичайної ситуації. Шляхом відповідних оповіщень (сигналів і повідомлень) органи управління цивільного захисту доводять до мешканців населених пунктів інформацію про загрозу та виникнення надзвичайних ситуацій, повітряної тривоги, аварій, катастроф, епідемій, пожеж тощо. Після отримання таких оповіщень громадяни мають діяти відповідно до наданих інструкцій та правил цивільного захисту. Зокрема, припинити роботу та вжити необхідних заходів безпеки (рішення Ради суддів України від 05 серпня 2022 року № 23).

Відповідно до наведених норм судами запроваджено локальні заходи (план, порядок дій, розпорядження) щодо інформування про сигнал «повітряна тривога» та реагування задля збереження життя і здоров`я суддів, працівників апарату та відвідувачів суду, зокрема для їх негайного переходу до укриття.

Ураховуючи наведене, при вирішенні питання про наявність підстав для відкладення розгляду справи, у якій на початок судового засідання оголошено сигнал «повітряна тривога», суд має керуватися пріоритетом збереження життя і здоров`я людини, а обов`язком суду є сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними процесуальних прав, зокрема на участь у судовому розгляді, та виходити з того, що відсутній учасник справи не з`явився в судове засідання з об`єктивних і поважних причин, за відсутності клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Обставини оголошення сигналу «повітряна тривога» у певному регіоні необхідно вважати загальновідомими, тобто такими що не потребують доказування, а неявка у судове засідання учасників справи може бути спричинена такою надзвичайною ситуацією, яка об`єктивно унеможливлює завчасне подання клопотання про відкладення розгляду справи з цих причин.

Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 04 квітня 2023 року справа № 523/11536/19.

У визначений судом першої інстанції час розгляду справи (19 лютого 2022 року о 13-00 год.) тривала «повітряна тривога», сигнал про яку оголошено о 12 год. 00 хв., а про «відбій повітряної тривоги» - о 14 год. 08 хв., що підтверджується даними з веб-сайту м.Кривий Ріг та Криворізький район (https://map.zaval.me/regions).

За таких обставин, розглядаючи справу 19 лютого 2024 року о 13 год. 00 хв. суд першої інстанції повинен був врахувати, що сторона (її представник) з об`єктивних і поважних причин не зміг з`явитися до суду, при цьому попередивши суд шляхом направлення через систему «Електронний суд» відповідного клопотання де послався на причини неможливості явки.

Приймаючи рішення по заявленому клопотанню представника відповідача, суд позбавив його права висловити свою думку щодо заявленого клопотання про призначення експертизи та можливості запропонувати свої питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта а також думку щодо призначення експерта чи експертної установи.

У зв`язку з чим, колегія суддів приходить до висновку про те, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, про відмову в задоволенні клопотання представника відповідача Сергієнка Д.М. про відкладення слухання справи та призначив експертизу без урахування думки сторони відповідача.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, №4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року), (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Відповідно до ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала районного суду скасуванню із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.367, 368, 374, 379, 381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Сергієнка Дмитра Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_2 , задовольнити.

Ухвалу Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 лютого 2024 року скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Судді: