Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/1600/24
Провадження № 2/382/710/24
У Х В А Л А

13 вересня 2024 року м. Яготин

Суддя Яготинського районного суду Київської області Нарольський М. М., перевіривши матеріали справи № 382/1600/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "КРЕДИТ-КАПІТАЛ" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "КРЕДИТ-КАПІТАЛ", звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № 101361833 від 17.08.2022 року.

У позовній заяві зазначено, що 17.08.2022 року між ОСОБА_1 та ТОВ "Міолан" було укладено кредитний договір № 101361833. Після укладення договору факторингу, відповідно до Договору відступлення прав вимоги № 86-МЛ/Т від 05.12.2022 р. ТОВ "ФК "КРЕДИТ-КАПІТАЛ" набуло права грошової вимоги до відповідача заборгованість в сумі 31600 грн, з яких:

-прострочена заборгованість за сумою кредиту становить -8000грн;

-прострочена заборгованість за сумою відсотків становить - 22800 грн;

-прострочена заборгованість за комісією становить - 800 грн.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Позовна заява не містить обставин якими позивач обґрунтовує свої вимоги, оскільки, не зазначено: - коли саме відповідач перестав здійснювати платежі (не виконувати свої зобов`язання належним чином); - за який період існує заборгованість за тілом кредиту (за які саме місяці та в якому розмірі); - за який період здійснено нарахування процентів за користування кредитом та яка частина і коли була сплачена; - за який період здійснено нарахування комісії та яка її частина і коли були сплачені. Крім того, не зазначено взагалі підстав нарахування комісії.

Посилання в позовній заяві на укладений договір (можливі пункти, розділи договору, правила кредитування, тощо) та на додані докази, тобто зазначення в яких доказах та пунктах містяться обставини, якими обґрунтовано позовні вимоги не є їх викладом в позовній заяві, тобто не позбавляє позивача зазначати ці обставини в поданій до суду позовній заяві.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Обґрунтованим розрахунком суми, яка заявлена до стягнення є розрахунок здійснений відповідно до обставин викладених у позовній заяві. Враховуючи, що в позовній заяві не зазначено обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а тому і доданий розрахунок заборгованості не є обґрунтованим.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронної пошти у позивача, а також відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у представника позивача.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту позовної заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 185 ЦПК України).

При цьому, надання позивачу строку для усунення недоліків необхідно розглядати не як перешкоджання доступу до правосуддя? а як дотримання чинного законодавства України, адже практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20.05.2010 року у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), від 30.05.2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України"(заява № 18389/03) зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків шляхом її приведення у відповідність до положень чинного законодавства, надання відповідних документів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "КРЕДИТ-КАПІТАЛ" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, , залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Повідомити позивачку про необхідність усунення недоліків шляхом направлення їй копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Нарольський