10.07.2024 Справа № 756/8350/24
Унікальний №756/8350/24
Провадження №2/756/3979/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2024 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Шевчук А.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Баранівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Звягельському районі Житомирської області центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання шлюбу недійсним,

в с т а н о в и в :

У липні 2024 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 у якому, окрім іншого, просить визнати недійсним, від дня його державної реєстрації, шлюб, укладений між громадянином Республіки Узбекистан ОСОБА_2 та громадянкою України ОСОБА_1 , зареєстрований 25 листопада 2020 року Баранівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Звягельському районі Житомирської області центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №70.

Проаналізувавши позовну заяву, суд вважає за потрібне повернути її позивачу з огляду на наступне.

З матеріалів позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що рішенням Баранівського районного суду Житомирської області у справі №273/1394/23, провадження №2/273/154/24 шлюб між громадянином Республіки Узбекистан ОСОБА_2 та громадянкою України ОСОБА_1 розірвано.

Частиною 2 ст. 43 СК України встановлено, якщо шлюб розірвано за рішенням суду, позов про визнання його недійсним може бути пред`явлено лише після скасування рішення суду про розірвання шлюбу.

Отже, зі змісту вищевказаної статті СК України вбачається, що для припинення мораторію на пред`явлення позову про визнання шлюбу недійсним достатньо підтвердження скасування рішення суду про розірвання шлюбу.

Доказів на підтвердження скасування вищевказаного рішення суду матеріали справи не містять.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 08 червня 2022 року по справі № 2-591/11 (провадження № 14-31цс21, п. 78-82) зазначила, зокрема, що необхідність інституту аналогії (аналогії закону та аналогії права) випливає з того, що закон призначений для його застосування в невизначеному майбутньому, але законодавець, встановлюючи регулювання, не може охопити всі життєві ситуації, які можуть виникнути. Крім того, життя перебуває у постійному русі, змінюється і розвивається, внаслідок чого виникають нові життєві ситуації, які законодавець не міг передбачити під час ухвалення закону. Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні. Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права. Велика Палата Верховного Суду неодноразово застосовувала аналогію у процесуальному праві. Саме застосування аналогії у процесуальному праві в певних випадках дає змогу ухвалити справедливе рішення. Тому відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.

За правилами п. 5 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається, у випадках, коли подана заява про розірвання шлюбу під час вагітності дружини або до досягнення дитиною одного року без дотримання вимог, встановлених Сімейним кодексом України.

За таких підстав суд вважає за необхідне в порядку аналогії закону застосувати норму п. 5 ч. 4 ст. 185 ЦПК України до відносин які виникли між сторонами у даній справі.

Таким чином, враховуючи норми прямої дії щодо заборони розгляду справи про визнання шлюбу недійсним, в той час коли є не скасоване рішення суду про розірвання шлюбу, суд вважає, за потрібне повернути позовну заяву позивачу на підставі п. 5 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, застосувавши аналогію закону.

Керуючись ст. 43 СК України, ст. 185 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Баранівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Звягельському районі Житомирської області центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання шлюбу недійсним - повернути позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя А. В. Шевчук