КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 2-ві/824/10/2024 Доповідач - Кулікова С.В.
У Х В А Л А

м. Київ Справа № 755/18770/19

26 лютого 2024 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кулікової С.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі суддів Київського апеляційного суду Нежури В.А., Верланова С.М., Невідомої Т.О. в справі заявою ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими та виключними обставинами постанови Київського апеляційного суду від 03 грудня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 22липня 2020 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 03 грудня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 липня 2020 року скасовано та ухвалено нове такого змісту.

У задоволені позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди відмовлено.

ОСОБА_1 звернувся до Київського апеляційного суду з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими та виключними обставинами у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями суддею- доповідачем призначено суддю Нежуру В.А. та суддів, які входять до складу колегії: Березовенко Р.В., ОСОБА_3.

У зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_3 у відставку, а також, у зв`язку з перебуванням судді Березовенко Р.В. у запланованій відпустці, було здійснено заміну складу колегії.

16 січня 2024 року протоколом автоматизованої зміни складу колегії суддів було здійснено заміну суддів ОСОБА_3 та Березовенко Р.В. на Верланова С.М., Невідому Т.О.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 січня 2024 відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду.

22 лютого 2024 ОСОБА_1 подав заяву про відвід колегії суддів у складі суддів Київського апеляційного суду Нежури В.А., Верланова C.M, Невідомої Т.О., з тих підстав, що порушенням порядку визначення суддів для розгляду справи в Київському апеляційному суді полягало в маніпуляції автоматизованим розподілом справи № 755/18770/19 з метою визначення бажаної для відповідача складу колегії псевдосуддів Нежури В. А. (доповідач), Верланов С.М., Невідома Т.О. та бажаним для нього результатом розгляду справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 лютого 2024 року передано заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі суддів Нежури В.А., Верланова С.М., Невідомої Т.О. для автоматизованого розподілу у відповідності до ч.І ст.ЗЗ ЦПК України з метою визначення судді для її розгляду.

Згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями від 23 лютого 2024 року заяву про відвід колегії суддів призначено судді-доповідачу Куліковій С.В.

Перевіривши матеріали справи та доводи зазначені в заяві про відвід, суд вважає, що заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі суддів Нежури В.А., Верланова С.М., Невідомої Т.О. не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Так, згідно з ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ч. 2 ст. 36 ЦПК України суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Таким чином, перелік підстав для відводу чітко визначений законом.

Стандарт безсторонності ґрунтується насамперед на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд апеляційної інстанції вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з: «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто, має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною; «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки, як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Водночас, як зазначено в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення. Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію "розумного спостерігача". У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є не об`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Наведене свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників.

Тому, коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже "правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене". Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Вважаю, що не може бути підставою для відводу колегії суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто, в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Надаючи оцінку обґрунтованості заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі суддів Київського апеляційного суду Нежури В.А., Верланова С.М., Невідомої Т.О., апеляційний суд приймає до уваги те, що заява обґрунтована незгодою з автоматизованим розподілом справи №755/18770/19, а отже фактично з незгодою з процесуальним рішенням.

Апеляційний суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 427 ЦПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, що надійшла до суду, передається судді або колегії суддів, які визначаються у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

Відповідно до ч.13 ст. 33 ЦПК України розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами здійснюється тим самим складом суду, який ухвалив рішення, що переглядається, якщо справа розглядалася суддею одноособово або у складі колегії суддів. Якщо такий склад суду сформувати неможливо, суддя або колегія суддів для розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами визначається в порядку, встановленому частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст. 33 ЦПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Інші заявлені ОСОБА_1 в заяві про відвід колегії суддів у складі суддів Київського апеляційного суду Нежури В.А., Верланова С.М., Невідомої Т.О., обставини для відводу також не є підставою для такого відводу, передбаченою ст. 36, 38 ЦПК України.

Отже, доводи, якими ОСОБА_1 мотивує свою заяву про відвід, не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності колегії суддів у складі суддів Київського апеляційного суду Нежури В.А., Верланова С.М., Невідомої Т.О., оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості колегії суддів, як з погляду «суб`єктивного критерію», так і з погляду «об`єктивного критерію», якими керується у своїй процесуальній діяльності Європейський суд з прав людини.

Аргументи, на які посилається ОСОБА_1 у заяві про відвід, не є підставами для висновку, що колегія суддів, визначена для розгляду цієї справи, проявилаупередженість при її розгляді. При цьому, доводи заявника щодо відводу колегії суддів ґрунтуються виключно на суб`єктивній оцінці вищезазначених обставин.

За результатами розгляду заяви про відвід не встановлено будь-яких з вищенаведених обставин, які б давали підстави для сумніву в об`єктивності та неупередженостіколегії суддів у складі суддів Київського апеляційного суду Нежури В.А., Верланова С.М., Невідомої Т.О., при розгляді даної справи.

Враховуючи вищезазначене, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі суддів Київського апеляційного суду Нежури В.А., Верланова С.М., Невідомої Т.О., слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 36, 40 ЦПК, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі суддів Київського апеляційного суду Нежури В.А., Верланова С.М., Невідомої Т.О.,- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя