Провадження № 2/369/381/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи)

03.06.2024 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Фінагеєвої І.О.,

при секретарі Херенковій К.К.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи у цивільній справі №369/15402/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: нотаріус Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Панікар Валентина Миколаївна про визнання заповіту недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває цивільна справа №369/15402/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: нотаріус Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Панікар Валентина Миколаївна про визнання заповіту недійсним.

Позивач ОСОБА_1 у позовній заяві просила суд призначити посмертну судово-психіатричну експертизу у цивільній справі №369/15402/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: нотаріус Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Панікар Валентина Миколаївна про визнання заповіту недійсним.

У підготовче судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи їх було повідомлено належним чином. Представник позивача надала клопотання про розгляд клопотання про призначення експертизи без їх участі.

Інші учасники справи в підготовче судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи їх було повідомлено належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи та клопотання, приходить до висновку, що клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Пунктами 3 та 4 частини 5 статті 12 ЦПК України встановлено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Згідно з ч. 1 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Так, відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Відповідно до Наказу Міністерства юстиції України «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» № 53/5 від 08.10.98 п. 3.5 Наказу № 53/5, коли об`єкт дослідження не може бути представлений експертові, експертиза може проводитись за фотознімками та іншими копіями об`єкта (крім об`єктів почеркознавчих досліджень), його описами та іншими матеріалами, доданими до справи в установленому законодавством порядку, якщо це не суперечить методичним підходам до проведення відповідних експертиз. Про проведення експертизи за такими матеріалами вказується в документі про призначення експертизи (залучення експерта) або письмово повідомляється експерт органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).

Отже, призначення у цій справі посмертної судово-психіатричної експертизи і подальша оцінка судом висновку судового експерта, як доказу матиме вирішальне та ключове значення для розгляду й вирішення справи по суті, бо відомості, встановити які й покликана посмертна судово-психіатрична експертиза, становлять предмет доказування у справі і стосуються предмета спору.

Вивчивши подане позивачем клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, з`ясувавши обставини справи та дослідивши наявні в ній докази, враховуючи предмет та підстави заявленого клопотання, суд вважає, що для об`єктивного й правильного вирішення спору потрібні висновки фахівця з питань, які відносяться до предмету доказування.

Зважаючи на наведене, суд дійшов висновку, що для всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, клопотання заявника слід задовольнити, враховуючи вимоги Закону України «Про судову експертизу», «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року №53/5 із змінами та доповненнями згідно наказу МЮУ від 27.07.2015 року №1350/5.

З матеріалів справи вбачається, що призначення посмертної судово-психіатричної експертизи є необхідним для з`ясування обставин справи та її правильного вирішення по суті заявлених позовних вимог.

При цьому, суд вважає за можливе проведення посмертної судово-психіатричної експертизи доручити Державній установі "Науково-дослідний інститут психіатрії Міністерства охорони здоров`я України" (адреса: вулиця Кирилівська, 103, Київ, 04080), оплату експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 77, 81, 103, 104 105, 252, 259, 260, 261, 268, 298, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи у цивільній справі №369/15402/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: нотаріус Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Панікар Валентина Миколаївна про визнання заповіту недійсним, задовольнити.

Призначити посмертну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити наступні запитання:

Чи мала ОСОБА_3 психічний розлад діяльності та поведінки на момент складання нею заповіту 21 вересня 2019 року?

Чи могла ОСОБА_3 усвідомлювати значення своїх дій або керуватися ними на момент складання нею заповіту 21 вересня 2019 року?

Проведення експертизи доручити експертам Державної установи "Науково-дослідний інститут психіатрії Міністерства охорони здоров`я України" (адреса: вулиця Кирилівська, 103, Київ, 04080), попередивши їх про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків, передбачену ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України.

Роз`яснити експертам права та обов`язки, передбачені ст. 72 ЦПК України.

Витрати по проведенню експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

У розпорядження експерта надати матеріали цивільної справи №369/15402/21.

Ухвалу суду направити до Державної установи "Науково-дослідний інститут психіатрії Міністерства охорони здоров`я України" (адреса: вулиця Кирилівська, 103, Київ, 04080), для виконання.

Провадження по справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І.О. Фінагеєва