ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9437/24
провадження № 2/753/6385/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" травня 2024 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Т. О., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

14.05.2024 ОСОБА_1 (далі також - позивачка) в особі представника ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності на об`єкт нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_1 (далі також - спірна квартира), та визнання за нею власності на частину спірної квартири.

Позов мотивований тим, що спірна квартира придбана в період проживання позивачки з її померлим чоловіком ОСОБА_1 однією сім`єю без реєстрації шлюбу, у зв`язку з чим є об`єктом права спільної сумісної власності.

За результатами вивчення позовної заяви та доданих до неї документів суддя дійшов висновку, що у відкритті провадження у справі слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до положень пункту 3 частини 1 статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Дослідженням відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень в режимі повного доступу установлено, що рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 20.09.2023 відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання спірної квартири спільним сумісним майном (цивільна справа № 753/10126/22).

На вказане рішення ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 подали апеляційну скаргу, та на цей час справа перебуває на розгляді в Київському апеляційному суді.

Тлумачення пунктів 4 і 5 частини третьої статті 175 ЦПК України дає підстави для висновку, що підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, а предмет позову - це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Співставленням змісту позовної заяви та рішення суду у цивільній справі № 753/10126/22 установлено, що в обох позовних заявах наведені обставини проживання позивачки з ОСОБА_1 однією сім`єю без реєстрації шлюбу, пов`язаність їх спільним побутом, взаємними правами та обов`язками, а відтак обидва позови подані з однієї і тієї ж підстави.

В обох випадках позивачкою заявлено вимогу про визнання права спільної сумісної власності на спірну квартиру, від задоволення якої напряму залежить задоволення вимоги про визнання власності (права власності) на частину квартири, а тому її заявлення жодним чином не свідчить про інший предмет позову.

Отже ураховуючи, що спір щодо права власності на спірну квартиру з наведених у позовній заяві підстав вже є предметом судового розгляду, виникнення нового цивільного процесу з цього приводу не буде відповідати завданням цивільного судочинства та принципу верховенства права, а тому правові підстави для відкриття провадження у справі відсутні.

Керуючись пунктом 3 частини першої статті 186, статтями 258, 259, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя:

Ухвала підписана суддею 27.05.2024.