Яготинський районний суд Київської області
Справа № 356/133/24
Провадження № 2/382/397/24
УХВАЛА

20 травня 2024 року Суддя Яготинського районного суду Київської області Кисіль О. А., перевірившиматеріали справи за позовом № 356/133/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2024 року позивач звернулася до Березанського міського суду Київської області із зазначеним позовом.

Ухвалою судді Березанського міського суду Київської області від 22.02.2024 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передано до Яготинського районного суду Київської області за підсудністю.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.03.2024 року дана цивільна справа розподілена головуючому судді Кисіль О.А.

Ухвалою суду 27 березня 2024 року вказану позовну заяву було залишено без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення вказаної ухвали суду.

З викладеного вбачається, що позивач повинен був усунути недоліки, зазначені в ухвалі суду про залишення його позовної заяви без руху від 27.03.2024 року у десятиденний строк з дня отримання даної ухвали.

Як вбачається з повернутого на адресу суду рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, ОСОБА_3 отримав ухвалу від 27.03.2024 року - 23.04.2024 року.

На даний час позивач не усунув недоліки, оскільки не направив на адресу суду позовну заяву приведену у відповідність вимогам ст. 175 ЦПК України (не подано виправленої позовної заяви).

Дослідивши матеріали позовної заяви та заяви про усунення недоліків позовної заяви, приходжу до висновку, що позовна заява підлягає поверненню позивачу на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

В силу вимог ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Таким спеціальним законом є Закон України «Про судовий збір», яким визначаються правові засади справляння судового збору та звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 4 цього Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

З огляду на викладене, вважаю, що позовна заява не є належним чином оформленою та подана до суду не у відповідності до вимог цивільного процесуального закону, який діє на час подачі заяви, оскільки позивач не надав до суду квитанцію про сплату судового збору за подачу позовної заяви.

Так, за наявності вказаних недоліків позовної заяви провадження у справі не може бути відкрито, позовна заява підлягає залишенню без руху, а позивачу слід надати строк на усунення вказаних в ухвалі недоліків заяви.

При цьому, слід зазначити, що надання позивачу строку для усунення недоліків, слід розглядати не як перешкоджання доступу до правосуддя? а як дотримання чинного законодавства України та прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20.05.2010 року у справі "Пелевін проти України" (Заява № 24402/02), від 30.05.2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України"(Заява № 18389/03) зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частиною 5 статті 185 ЦПК України визначено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи те, що представник позивача не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, ухвала суду не виконана, а тому позовна заява підлягає поверненню позивачу на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, а тому суд вважає за необхідне вказані обставини роз`яснити позивачу.

Керуючись ст. ст. 131, 175, 185, 260-261 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, вважати неподаною та повернути позивачу з усіма доданими до неї додатками.

Роз`яснити ОСОБА_3 , положення ч. 7 ст. 185 ЦПК України, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Яготинський районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Кисіль О. А.