"03" червня 2024 р. Справа № 363/2592/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2024 року Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючого судді Свєтушкіної Д.А. за участі секретаря Крикун Ю.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви, -

УСТАНОВИВ:

30 травня 2024 року до Вишгородського районного суду Київської області від представника заявника адвоката Гайдака О.В. надійшла заява про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій він просить вжити заходів для забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру загальною площею 47.5 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100); заборонити ОСОБА_2 РНОКПП: НОМЕР_1 та будь-яким іншим особам вчиняти будь-які правочини щодо користування, розпорядження та володіння об`єктом нерухомого майна квартири загальною площею 47.5 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100); заборонити ОСОБА_2 РНОКПП: НОМЕР_1 та будь-яким іншим особам у позасудовому порядку вчиняти дії щодо виселення ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 та членів її сім`ї, а також Орендаря ОСОБА_3 з квартири загальною площею 47.5 кв. м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100) та щодо вселення будь-яких інших осіб, здійснювати заміну замків або вхідних дверей у вказаній квартирі та заборонити усім органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав, зокрема, Міністерству юстиції України, його територіальним органам, Департаменту державної реєстрації, нотаріусам та іншим органам, які виконують функції реєстрації, вчиняти будь-які нотаріальні та реєстраційні дії (правочини) у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації прав власності та інших речових прав, а також будь-які дії (в тому числі правочини) щодо реєстрації іпотеки, відступлення прав за договором іпотеки, внесення до договору іпотеки змін та доповнень, відчуження, передачі у володіння, користування, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження, змін площі, частки, власника, тощо) відносно квартири загальна площа 47.5 кв. м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100). Свої вимоги обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 є власницею квартири АДРЕСА_2 на підставі договору дарування від 07.05.2004 року, посвідченого приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Левчук О.Б. за реєстровим № 5600. 26 травня 2024 року невідома особа чоловічої статі зателефонувала до заявниці та повідомила, що є новим власником її квартири та вимагала виселитись. Крім того, з 26 травня по теперішній час невстановлені особи намагаються проникнути у квартиру та виселити з неї переселенку з Миколаївської області з дитиною, яка проживає там на підставі договору безоплатного найму. Однак, це право власності було грубо порушене майбутніми відповідачами. 22.05.2024 року приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Галина Михайлівна прийняла рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру за ОСОБА_2 на підставі виданого нею свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів від 22.05.2024 року, № 449, яке в свою чергу було - видане на підставі Акту про проведені електронні торги, складеного ОСОБА_4 , приватним виконавцем виконавчого округу Київської області 08 травня 2024 року. Вказаний Акт приватний виконавець Чучков М.В. склав на підставі Протоколу № 609838 проведення електронного аукціону (торгів) від 25.04.2024 року ДП «СЕТАМ». На переконання заявниці, правочин з продажу нерухомого майна є незаконним та має бути визнаний недійсним. Жодних повідомлень від ДП «Сетам» та приватного виконавця Чуйкова М.О. заявниця не отримувала, в тому числі не отримувала відомості про день та час проведення електронного аукціону з реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, в тому числі не надіслало повідомлення про проведення електронних торгів 25.04.2024. Предметом майбутнього позову будуть наступні позовні вимоги: визнати незаконним та скасувати результати електронних торгів, проведені Державним підприємством «СЕТАМ» по лоту №548633, з продажу квартири, загальною площею 47.5 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , що належала ОСОБА_1 , оформлені протоколом, №609838 від 25.04.2024 року; визнати незаконним та скасувати Акт про проведені електронні торги, складений ОСОБА_4 , приватним виконавцем виконавчого округу Київської області 08 травня 2024; визнати недійсним та скасувати Свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів від 22.05.2024 року, № 449, видане приватним нотаріусом Вшгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Галиною Михайлівною; витребувати з чужого незаконного володіння у ОСОБА_2 квартиру загальною площею 47.5 кв. м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 100) у власність ОСОБА_1 . Орієнтовна ціна майбутнього позову становитиме 694 000 гривень 00 копійок. Разом з тим, наразі подання вказаного позову потребує збирання документів від приватного виконавця та приватного нотаріуса, які відсутні у ОСОБА_1 . Вважає, що заявником доведено, що обраний нею спосіб забезпечення позову співвідноситься з предметом позову, оскільки існує реальна загроза, що спірна нерухомість може бути надалі реалізованою на користь третіх осіб, що може призвести до невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про визнання незаконними та скасування результатів електронних торгів від 25 квітня 2024 року з продажу майна, а саме: квартири АДРЕСА_2 , що належала на праві власності ОСОБА_1 на підставі договору дарування від 07.05.2004 року, посвідченого приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Левчук О.Б. за реєстровим № 5600, оформлених протоколом проведення електронних торгів № 609838 від 25 квітня 2024 року та витребування вказаної квартири з незаконного володіння ОСОБА_2 .

Враховуючи норму ч.1 ст.153 ЦПК України, суд розглядає заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Ознайомившись з матеріалами заяви про забезпечення позову, суд прийшов до наступного.

Відповідно до п.1, 2, 3 ч.1 ст.152 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається: до подання позовної заяви; одночасно з пред`явленням позову; після відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п.1, п.2 ч.1 ст.150 ЦПК України, позов забезпечується окрім іншого накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії.

Як роз`яснено в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідачів або пов`язаних із ними інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Відповідно до правового висновку, сформульованого у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі №183/5864/17-ц Верховний Суд, зазначив, що достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Посилання ОСОБА_1 на те, що існує ризик, що спірна нерухомість може бути надалі реалізованою на користь третіх осіб та інше є лише її припущенням та не підтверджено жодними доказами.

Щодо вимог зазначених у заяві ОСОБА_1 про забезпечення позову, окрім накладення арешту на спірне майно, суд зазначає, що такі вимоги ОСОБА_1 не спрямовані на реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на її користь, не є адекватними та не відповідають вимогам, на забезпечення яких ОСОБА_1 просить їх вжити. Підстав вважати, що невжиття зазначених у заяві заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання можливого рішення про задоволення позову у справі у суду не має.

Окрім того, суд зауважує, що шляхом застосування заходів забезпечення позову, сторони не можуть вирішувати всі виниклі між ними спірні питання.

Жодних доказів, що існує реальна загроза невиконання чи ускладнення виконання можливого рішення суду ОСОБА_1 суду не надано.

На підставі вищевикладеного, враховуючи підстави та предмет позову, а також не доведення позивачем, що існує реальна загроза невиконання чи ускладнення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, а саме лише посилання в заяві про забезпечення позову на потенційну можливість невиконання чи утруднення виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування та підтвердження його доказами, не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 150-153 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Д.А. Свєтушкіна