ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2024 року

м. Київ

справа № 376/1481/21

провадження № 61-17004св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є. (суддя-доповідач),

суддів: Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М., Тітова М. Ю.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 07 листопада 2023 року у складі колегії суддів: Крижанівської Г. В., Мельника Я. С., Шебуєвої В. А.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2021 року ОСОБА_1 , посилаючись на те, що ОСОБА_2 не виконує взятих на себе зобов`язань за договором позики від 12 липня 2018 року, звернувся до суду з позовом, в якому, з урахуванням заяви про зміну позовних вимог, просив визнати укладеним договір купівлі-продажу від 12 липня 2108 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо земельної ділянки, площею 5,9768 га, що розташована на території Петрівської сільської ради Таращанського району Київської області, припинити право власності ОСОБА_2 на цю земельну ділянку, а за ним визнати право власності на цю ж земельну ділянку.

Свої вимоги обґрунтовував тим, що 12 липня 2018 року він уклав із ОСОБА_2 договір позики, за умовами якого останній отримав у борг 125 000,00 грн із терміном повернення до 12 липня 2019 року. Поручителем за цим договором виступив ОСОБА_3 Позичальник умови договору позики не виконав, у встановлений строк борг не повернув.

Посилаючись на наведене, просив позов задовольнити.

Короткий зміст судових рішень

Рішенням Сквирського районного суду Київської області від 20 серпня 2021 року позов задоволено.

Постановою Київського апеляційного суду від 20 вересня 2022 року рішення Сквирського районного суду Київської області від 20 серпня 2021 року - скасовано та направлено справу на розгляд до Таращанського районного суду Київської області.

Ухвалою Таращанського районного суду Київської області від 12 липня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що позивач, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, повторно не з`явився в судові засідання 15 червня 2023 року та 12 липня 2023 року.

Короткий зміст постанови апеляційної інстанції

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 листопада 2023 року, ухвалу Таращанського районного суду Київської області від 12 липня 2023 року залишено без змін.

Апеляційний суд погодився з судовим рішенням суду першої інстанції як таким, що ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

29 листопада 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Клапчук Ф. П звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просить скасувати постанову апеляційного суду та направити справу на новий апеляційний розгляд.

Підставами касаційного оскарження заявник зазначає неправильне застосування норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга аргументована тим, що апеляційний суд неповно дослідив обставини справи та помилково залишив без змін ухвалу суду першої інстанції.

Апеляційний суд розглянув справу за відсутності позивача та його представника, належним чином не повідомив їх про судове засідання, призначене на 07 листопада 2023 року.

Доводи інших учасників справи

Відзив/заперечення на касаційну скаргу не надходили.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 12 січня 2024 року відкрито касаційне провадження у цій справі.

Витребувано з Таращанського районного суду Київської області справу № 376/1481/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору укладеним, припинення права власності та визнання права власності на земельну ділянку.

Ухвалою Верховного Суду від 22 квітня 2024 року справу № 376/1481/21 призначено до судового розгляду.

Фактичні обставини справи

У справі, яка переглядається, встановлено, що Таращанський районний суд Київської області ухвалою від 12 липня 2023 року залишив без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, виходячи з того, що ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, повторно не з`явився в судові засідання 15 червня 2023 року та 12 липня 2023 року.

Апеляційний суд залишив без змін ухвалу суду першої інстанції та зазначив, що суд дійшов законного та обґрунтованого висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу (пункт четвертий частини другої статті 389 ЦПК України).

Підставою касаційного оскарження ухвали апеляційного суду є посилання заявника на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до статті 400 ЦПК України, якою визначено межі розгляду справи судом касаційної інстанції, встановлено, що, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції діє в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.

Касаційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Позиція Верховного Суду

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (частини перша, друга та п`ята статті 12 ЦПК України).

Особи, які беруть участь у справі, мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, подавати свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти клопотань, доводів і міркувань інших осіб (стаття 43 ЦПК України).

Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 ЦПК України (частина третя статті 368 ЦПК України).

Відповідно до статті 128 ЦПК України (тут і надалі в редакції Кодексу, чинній на час апеляційного перегляду справи) суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно зі статтею 372 ЦПК України апеляційний суд відкладає розгляд справи у разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом. Складовою частиною визначеного статтею 6 Конвенції права на справедливий суд є принцип рівності сторін, який передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу і докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента.

У рішенні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява № 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

У справі, яка переглядається, Київський апеляційний суд ухвалами від 04 вересня 2023 року відкрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою адвоката Клапчука Ф. П., який діє в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Тарашанського районного суду Київської області від 12 липня 2023 року та призначив справу до розгляду на 17 жовтня 2023 року.

У зв`язку з хворобою ОСОБА_1 та перебуванням його адвоката Клапчука Ф. П. у відрядженні, розгляд справи відкладено на 07 листопада 2023 року.

Переглядаючи ухвалу суду першої інстанції в судовому засіданні 07 листопада 2023 року, апеляційний суд зазначив, що, зокрема ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час та місце апеляційного розгляду справи повідомлений належним чином. Крім того, апеляційний суд направив представнику ОСОБА_1 - адвокату Клапчуку Ф.П. судову повістку про виклик в судове засідання на 07 листопада 2023 року на зазначену ним в апеляційній скарзі адресу електронної пошти, а, відтак, він був належним чином повідомлений про час та місце апеляційного розгляду справи.

Аналіз матеріалів справи свідчить про те, що згідно зі звітом про направлення вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду 18 жовтня 2023 року на електронну адресу представника ОСОБА_1 - адвоката Клапчука Ф. П. ІНФОРМАЦІЯ_1 >, яка не є офіційною, направлена судова повістка-повідомлення про час, дату і місце проведення судового засідання. При цьому, у зазначеному звіті відсутні відомості про доставку електронного листа та дату його отримання.

Аналіз частини шостої статті 128, частини першої статті 130 ЦПК України дає підстави для висновку, що судова повістка надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи лише у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси.

У постанові Верховного Суду від 01 червня 2022 року у справі № 761/42977/19 (провадження № 61-1933св22) зроблено висновок, що за змістом статті 14 ЦПК України для цілей цього Кодексу офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX для учасників судового процесу визначена обов`язкова реєстрація та використання електронних кабінетів у ЄСІТС.

18 жовтня 2023 року було введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами».

Отже, реєстрація та використання електронних кабінетів у ЄСІТС є обов`язковими для адвокатів, нотаріусів, державних та приватних виконавців, арбітражних керуючих, судових експертів, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, які беруть участь у судових процесах у господарських, цивільних та адміністративних справах з 19 жовтня 2023 року.

У матеріалах справи відсутні відомості про доставку електронного листа на адресу представника ОСОБА_1 - адвоката Клапчука Ф. П. про розгляд справи на 07 листопада 2023 року та дату його отримання останнім.

У поданій на адресу апеляційного суду заяві від 07 листопада 2023 року (у день судового засідання) представник ОСОБА_1 - адвокат Клапчук Ф. П. просив відкласти розгляд справи, призначеної на 07 листопада 2023 року, посилаючись на те, що ні він, ні ОСОБА_1 не отримували судової повістки про виклик у судове засідання на вказану дату.

Вказане клопотання свідчить про те, що представник позивача був обізнаний про судове засідання лише у день цього судового розгляду, а не менше ніж за п`ять днів до нього, як того вимагають приписи частини п`ятої статті 128 ЦПК України.

Обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки-повідомлення, є порушенням статті 6 Конвенції, а також порушенням статей 128, 130 ЦПК України.

Суд апеляційної інстанції на зазначені вимоги закону та практику його застосування уваги не звернув, тому доводи касаційної скарги щодо неналежного повідомлення позивача про день, час та місце розгляду справи на 07 листопада 2023 року є слушними.

За таких обставин, постанова апеляційного суду підлягає скасуванню з направленням справи на новий апеляційний розгляд.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржене судове рішення апеляційного суду постановлене без додержання норм процесуального права. За таких обставин, касаційна скарга підлягає частковому задоволенню, постанова апеляційного суду - скасуванню з направленням справи на новий розгляд до апеляційного суду..

Щодо судових витрат

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки розгляд справи не закінчено, питання про розподіл судових витрат не вирішується.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Київського апеляційного суду від 07 листопада 2023 року скасувати, справу направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийМ. Є. Червинська
Судді:А. Ю. Зайцев
Є. В. Коротенко
В. М. Коротун
М. Ю. Тітов