Номер провадження 2/754/118/24
РІШЕННЯ

Іменем України

15 травня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Буша Н.Д.,

секретарів с/з - Зануди І.А., Шклярської К.Ю.,

за участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача - адвоката Мелехової О.С.,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача - адвоката Горбача І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Дніпровська района в місті Києві державна адміністрація (Служба у справах дітей та сім`ї), Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, -

ВСТАНОВИВ:

07.12.2022 року позивач ОСОБА_1 звернувся з даним позовом до Дніпровського районного суду м.Києва.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 19.12.2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Дніпровська района в місті Києві державна адміністрація (Служба у справах дітей та сім`ї) про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні разом із додатками надіслано за підсудністю до Деснянського районного суду м. Києва.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 13.01.2023 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не перебували у зареєстрованому шлюбі. ІНФОРМАЦІЯ_1 у сторін народився син - ОСОБА_3 . Дитина проживаж разом з матір`ю, протии чого позивач не заперечував, позивач приймає участь у матеріальному забезпеченні свого сина, водночас після розірвання відносин між сторонами позивач бажає продовжувати приймати активну участь у спілкуванні та вихованні свого сина, однак відповідач чинить йому перешкоди у спілкуванні з дитиною, внаслідок чого він вимушений звернутися до суду.

31.01.2023 року від позивача ОСОБА_1 на адресу суду надійшла заява про залучення до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог - Службу у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, оскільки рішення суду може вплинути на їх права та обов`язки.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 15.02.2023 року клопотання позивача ОСОБА_1 про залучення до участі у справі третьої особи без самостійних вимог задоволено.

21.03.2023 року від позивача на адресу суду надійшло клопотання про забезпечення позову шляхом встановлення зустрічей ОСОБА_1 з сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 без присутності матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та будь-яких інших осіб, кожної неділі з 14 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. та в день народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з 13 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. в присутності матері ОСОБА_2 , з моменту постановлення даної ухвали та до набрання рішенням у справі законної сили. Зобов`язати ОСОБА_2 забезпечити надання дитини ОСОБА_3 для зустрічей дитини з батьком дитини - ОСОБА_1 у встановлений судом графік побачень.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 23.03.2023 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено.

29.03.2023 року від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Горбача І.В. на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву. В якому сторона відповідача просила суд відмовити позивачу у задоволені позову.

29.03.2023 року в судовому засіданні з врахуванням надходжених клопотань сторін по справі, судом було поставлено питання щодо залучення до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог - Службу у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, оскільки рішення суду може вплинути на їх права та обов`язки.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 29.03.2023 року залучено до участі у справі в якості третьої особи - Службу у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації.

08.06.2023 року від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Мелехової О.С. на адресу суду надійшли письмові пояснення по справі.

18.07.2023 року від Служби у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації надійшов лист з проханням проводити судове засідання у відсутності їх представника. А також надали Висновок №101-5841/02 від 10.07.2023 року про визначення участі батька, ОСОБА_1 , у вихованні та спілкуванні з малолітньою дитиною, ОСОБА_3 , відповідно до якого:

«… з метою забезпечення прав та інтересів дитини райдержадміністрація як орган опіки та піклування вважає за доцільне визначити участь батька, ОСОБА_1 ,, у спілкуванні з дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за наступним графіком:

перший, третій понеділок, середа та п`ятниця місяця з 17.30 год. до 20.00 год. в присутності матері;

другий, четвертий вівторок та четвер місяця з 16.00 год. до 20.00 год. в присутності матері;

щонеділі з 12.00 год. до 20.00 год. в присутності матері».

27.07.2023 року від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Горбач І.В. надійшли письмові пояснення на пояснення позивача від 07.06.2023 р.

17.10.2023 року від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Горбач І.В. надійшла заява про перехід із спрощеного провадження в розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 18.10.2023 року клопотання адвоката Горбача І.В. про перехід розгляду справи в порядку загального провадження задоволено.

07.02.2024 року від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Мелехової О.С. на адресу суду надійшов виступ у судових дебатах.

22.02.2024 року ухвалою суду було закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті.

21.03.2024 року від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Горбач І.В.на адресу суду надійшов виступ у судових дебатах.

Ухвалою суду від 21.03.2024 року було постановлено викликати в судове засідання та опитати малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в присутності представника органу опіки, а також служби у справах дітей та психолога із видаленням під час його допиту із зали судового засідання батьків, які є заінтересованими у справі.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили суд задовольнити їх у повному обсязі з підстав, викладених в позові та інших поданих ними заявах по суті справи.

Відповідач та представник відповідача в судовому засіданні просили відмовити в задоволені позову з підстав, викладених в поданих ними заявах по суті справи.

Представники третіх осіб надіслали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутності.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, проаналізувавши надані докази, приходить до наступного.

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 являються батьками - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився у сторін під час спільного проживання без реєстрації шлюбу.

Після припинення фактичних шлюбних відносин між сторонами дитина залишилась проживає разом з матір`ю. Як зазначає позивач, мати дитини - ОСОБА_2 чинить останньому перешкоди у спілкуванні з дитиною, визначає зустрічі з дитиною виключно у зручні для неї місця та час.

Як зазначає сторона відповідача, позивач систематично застосовував відносно відповідача фізичне насильство в присутності дитини, притягувався до кримінальної та адміністративної відповідальності. Також, ОСОБА_2 не заперечує щодо участі позивача у вихованні дитини, не перешкоджає йому у спілкуванні з дитиною, але лише у її присутності, оскільки дитина боїться свого батька.

Відповідно до висновку психолога ОСОБА_4 - пізнавальні процеси та інтелектуальний розвиток ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідають віковій нормі, самоконтроль та працездатність мають високий рівень. ОСОБА_3 здатний самостійно, послідовно описувати дії, події, обставини, сприймати їх та висловлювати власну позицію з цього приводу. З вищезазначеного висновку з`ясовано, що ОСОБА_3 не відчуває підтримки, турботи, від батька, також не відчуває зацікавленості в спілкуванні з ним. Спілкування з батьком викликає у дитини почуття гніву, тривоги, страху, високу психоемоційну напругу та бажання дистанціюватися від батька (том 1, а.с. 161-169).

Наявні в матеріалах справи переписки сторін свідчать про факт перемов між позивачем та відповідачем щодо спілкування батька з дитиною (том 1, а.с.77-85).

Відповідно до даних акту обстеження житлово-побутових умов проживання служби у справах дітей та сім`ї Печерської районної в м. Києві державної адміністрації від 23.02.2023 року за місцем фактичного проживання позивача за адресою АДРЕСА_1 створено належні умови для проживання, навчання та повноцінного розвитку дитини - ОСОБА_3 (том 1, а.с. 46).

За місцем роботи позивача в ТОВ "ДІЛОВИЙ СОЮЗ САГО" від 22.02.2023 року ОСОБА_1 надана позитивна характеристика (том 1, а.с. 51).

Приватним загальноосвітнім навчальним закладом "Школа Інвентор Скул", вих. №07 від 16.02.2023 року надана позивачу довідка про те, що його син, ОСОБА_3 з 10 жовтня 2022 року та по 20 січня 2023 року відвідував групу старшого дошкільного віку їх закладу. Позивач завжди цікавився успіхами дитини, брав активну участь у його вихованні, на збори та заходи у школі приходив вчасно.

В матеріалах справи містяться довідки про перерахування позивачем грошових коштів в період 2022 - 2023 років за оплату освітніх послуг ОСОБА_3 та його харчування, а також дублікати квитанцій про перерахування позивачем особистих коштів на рахунок відповідача ОСОБА_2 (том 1, а.с.53-73).

Частиною третьою статті 51 Конституції України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Конвенції про права дитини (20 листопада 1989 року), ратифікованою Постановою ВР № 789-XII від 27.02.1991 року, держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Частиною 1 ст. 3 Конвенції визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Згідно ст. 9 Конвенції держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

У ст. 7 Конвенції передбачено, що кожна дитина має право знати своїх батьків і право на їх піклування.

Статтею 23 Конвенції, встановлено, що дитина має вести повноцінне і достойне життя в умовах, які забезпечують її гідність, сприяють почуттю впевненості в собі і полегшують її активну участь у житті суспільства.

Відповідно до ст. 4 Конвенції про контакт з дітьми (15.05.2003 року), ратифікованої Україною 20.09.2006 року, дитина та її батьки мають право встановлювати й підтримувати регулярний контакт один з одним. Такий контакт може бути обмежений або заборонений лише тоді, коли це необхідно в найвищих інтересах дитини. А згідно ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства», дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. Тобто, саме на батьків покладено обов`язок встановити та підтримувати контакт з дітьми та участь у вихованні та спілкуванні з дитиною.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів.

Відповідно до ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Законодавство України не містить норм, які б наділяли будь-кого з батьків пріоритетним правом на проживання з дитиною.

Відповідно до ч. 2 ст. 150 СК України, батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток.

Відповідно до ст. 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 155 СК України, батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини.

Статтею 157 СК України встановлено, що питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Зазначені норми матеріального права дають підстави вважати, що батько, який проживає окремо від дитини, також має право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати батьку спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що відповідач ОСОБА_2 фактично не чинила перешкод позивачу у спілкуванні з дитиною, але висувала свої вимоги позивачу щодо часу та місця їх зустрічей, які можуть проводитись виключно в її присутності.

Крім того, під час розгляду справи сторони мали позитивні спільні зустрічі.

Судом було опитано малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в присутності представника Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації. ОСОБА_3 позитивно згадував зустрічі з батьком, згадував різні подарунки від тата, а також ігри, в які вони разом грали під час зустрічей. Однак, дитина пам`ятає ситуацію, коли між його батьками на його очах стався неприємний конфлікт. Крім того, ОСОБА_3 повідомив, що мама забороняє йому спілкуватись з батьком, навіть не дозволяє йому телефонувати. ОСОБА_3 не заперечує щодо зустрічей з батьком, але відноситься до них з застереженням, допускає можливість, що тато буде йому другом як мама та бабуся.

Відповідно до ч. ч. 4-6 ст. 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Суд частково не погоджується з висновком органу опіки та піклування про визначення способу участі ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з малолітнім сином ОСОБА_3 за наданим службою графіком виключно в присутності матері, оскільки такий висновок порушує права дитини на особисте спілкування з батьком та по суті не вирішує питання щодо участі батька у спілкуванні та розвитку дитини.

При визначені графіку зустрічей та спілкування позивача з малолітнім сином ОСОБА_3 судом враховано можливість морально підготувати дитину до зустрічей з батьком - перші два місяці проводити зустрічі у присутності матері ОСОБА_2 та представника органу опіки та піклування на нейтральній території. Наступний місяць після двох попередніх місяців зустрічі - в присутності матері ОСОБА_2 на нейтральній території та поступово сприяти встановленню психоемоційного зв`язку батька з сином із систематичними побаченнями батька з сином без присутності матері ОСОБА_2 .

Посилання сторони відповідача щодо притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності позивача, який не позбавлений батьківських прав відносно ОСОБА_3 та виявляє реальний інтерес до участі у вихованні і життя сина, не позбавляє права батька на спілкування з дитиною.

Крім того, при встановлені способу участі позивача у спілкуванні та вихованні дитини сторін враховано найважливіший принцип, відповідно до якого інтереси дитини мають пріоритет над інтересами батьків.

Вирішуючи позовні вимоги про надання дозволу на виїзд з ночівлею малолітнього сина разом з батьком за його місцем проживання на добу до міста Києва та в період кожних канікул з можливістю виїзду для відпочинку та оздоровлення дитини на території України, суд, урахувавши вік дитини та її найкращі інтереси, значну віддаленість місця проживання позивача, наявність мінливих відносин між сторонами, а також введений в країні воєнний стан, дійшов висновку, що до моменту припинення існування вказаних обставин, відсутні підстави для виїзду малолітньої дитини до місця проживання батька на одну добу у визначені періоди, а тому ці вимоги є передчасними.

За таких обставин, оцінюючи надані сторнами докази у їх сукупності, враховуючи вік дитини, час, протягом якого дитина не спілкувалась з батьком без присутності матері, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

З урахуванням часткового задоволення позову, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 496,20 грн.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 76-81, 133, 141, 259, 263-265, 268, 273, 352-355 ЦПК України, ст.ст. 19, 141, 142, 151, 153, 155, 157-159 СК України, Конвенцією про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-XII, Закону України «Про охорону дитинства», суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Дніпровська района в місті Києві державна адміністрація (Служба у справах дітей та сім`ї), Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні - задовольнити частково.

Визначити спосіб участі ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ) у спілкуванні та вихованні дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: встановити ОСОБА_1 графік зустрічей та спілкування з малолітнім сином ОСОБА_3 :

- протягом перших двох місяців проводити зустрічі кожну середу з 15.00 год. до 16.00 год. у присутності матері дитини ОСОБА_2 та представника органу опіки та піклування на нейтральній території в межах м. Київ та Київської області;

- наступний місяць після двох попередніх місяців зустрічі - кожну другу та четверту п`ятницю з 15.00 год. до 16.30 год. в присутності матері ОСОБА_2 на нейтральній території в межах м. Київ та Київської області;

Надалі встановити систематичні побачення ОСОБА_1 з сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 без присутності матері ОСОБА_2 :

-кожної першої та третьої п`ятниці місяця з 15.00 год. до 18.00 год. п`ятниці;

-кожної другої та четвертої суботи місяця з 15.00 год. до 19.00 год. суботи;

-щорічно влітку на оздоровлення 7 днів поспіль та половину осінніх, зимових та весняних канікул.

Щорічно в день народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з 13.00 год. до 20.00 год. в присутності матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

В інші дні за спільною домовленістю між позивачем - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та відповідачем - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Зобов`язати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 забирати та повертати дитину за адресою її проживання;

Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 спілкування із сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , засобами телефонного, електронного та іншого зв`язку.

Зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 не чинити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 перешкоди у спілкуванні із сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір в розмірі 496,20 грн.

В іншій частині позову - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Деснянський районний суд м. Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому копія повного судового рішення не була вручена в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому копії повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено 24.05.2024 року.

Суддя Н.Д.Буша