Дата документу 21.05.2024 Справа № 336/5775/22
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ЄУН 336/5775/22 Головуючий у І інстанції: Боєв Є.С.
Провадження № 22-ц/807/857/24 Суддя-доповідач: Поляков О.З.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2024 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Запорізького апеляційного суду у складі:

головуючого: Полякова О.З.,

суддів: Крилової О.В.,

Кухаря С.В.,

секретар: Бєлова А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу з апеляційною скаргою ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Баришнікова Андрія Григоровича на ухвалу Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 15 лютого 2024 року про відмову в задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів, набутих без достатньої правової підстави, та зустрічним позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерства оборони України, Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, про визнання права власності на суми виплаченої одноразової грошової допомоги та стягнення моральної шкоди, треті особи по справі, які не заявляють самостійних вимог на предмет позову: ОСОБА_3 , як законний представник малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 ,-

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтні 2022 року ІНФОРМАЦІЯ_4 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просив суд накласти арешт на грошові кошти у розмірі 3750000 гривень, що знаходяться на усіх рахунках ОСОБА_1 , відкритих в АТ «Державний ощадний банк України».

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 18 жовтня 2022 року заяву задоволено.

Накладено арешт на грошові кошти у розмірі 3750000 гривень, що знаходяться на усіх рахунках ОСОБА_1 , відкритих в АТ «Державний ощадний банк України».

У жовтні 2022 року ІНФОРМАЦІЯ_4 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення коштів, набутих без достатньої правової підстави, в якому просив стягнути на його користь з ОСОБА_1 безпідставно одержані грошові кошти в розмірі 3750000 грн.

У грудні 2022 року ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , звернулась до суду із зустрічною позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерства оборони України, Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, про визнання права власності на суми виплаченої одноразової грошової допомоги та стягнення моральної шкоди, треті особи по справі, які не заявляють самостійних вимог на предмет позову: ОСОБА_3 , як законний представник малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 .

У лютому 2024 року ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Баришнікова А.Г. звернулась до суду з клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

В обґрунтування заяви зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 до подання цивільного позову у справі № 336/5397/22 в порядку ст. 149-153 ЦПК України подав заяву про забезпечення позову. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 18 жовтня 2022 року застосовано заходи забезпечення позову. Накладено арешт на грошові кошти в сумі 3750000 грн, що знаходяться на всіх рахунках ОСОБА_1 , відкритих в АТ «Державний Ощадний банк України».

Однак в ході розгляду цивільної справи № 336/5775/23 виникли обставини про те, що сума грошових коштів 3750000 грн, яку позивач стягує фактично на користь іншої особи (дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , в особі законного представника матері ОСОБА_3 ) стягуються на підставі даних, які на час розгляду справи у 2024 році та вирішення цього клопотання, мають інший зміст (повністю спростовуючи законність позовних вимог ІНФОРМАЦІЯ_6 і вказують на зворотні обставини подання заявницею ОСОБА_3 для отримання права на одноразову грошову допомогу після смерті померлого ОСОБА_6 завідомо неправдивих даних про кровну спорідненість з дитиною ОСОБА_7 ).

У позові ІНФОРМАЦІЯ_6 ці обставини викладені як підстава позову: «…заявник ОСОБА_3 (колишня дружина загиблого) як законний представник дитини ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_5 що є дочкою загиблого військовослужбовця та визначена як одержувач частки одноразової грошової допомоги протокольним рішенням комісії МО України не отримала належної частки одноразової грошової допомоги у розмірі 3750000 грн, на яку мала право».

На думку заявниці, ця підстава позову ІНФОРМАЦІЯ_6 виключається (спростовується) у зв`язку з вчиненням отримувачем ( ОСОБА_3 ) дій, що мають ознаки злочину, передбаченого за ч. 3 ст. 190 КК України (шахрайство).

Посилаючись на означені обставини, ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Баришнікова А.Г. просила суд скасувати заходи забезпечення позву, вжиті ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 18 жовтня 2022 року у справі № 336/5397/22 за заявою ІНФОРМАЦІЯ_6 про накладення арешту на грошові кошти в сумі 3750000 грн, що знаходяться на всіх рахунках ОСОБА_1 , відкритих в АТ «Державний Ощадний банк України»; зняти вказаний арешт та зобов`язати Філію Запорізьке обласне управління АТ «Державний Ощадний банк України» провести зняття арешту на грошові кошти в сумі 3750000 грн.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 15 лютого 2024 року в задоволенні клопотання відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Баришнікова А.Г. подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, невідповідність висновків суду обставинами справи, просить ухвалу Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 15 лютого 2024 року скасувати та прийняти нову ухвалу про задоволення клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

В обґрунтування апеляційної скарги, повторюючи доводи свого клопотання, ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Баришнікова А.Г. зазначає, що арешт коштів, що знаходяться на всіх рахунках ОСОБА_1 в сумі 3750000 грн, є втручанням в мирне користування майном в розумінні ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини.

На думку заявниці, членом сім`ї та утриманцем загиблого ОСОБА_6 є її дитина ОСОБА_8 , на яку виплачено одноразову грошову допомогу. Дитина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . в особі законного представника ОСОБА_3 не має права на таку допомогу. Зазначає, що зі змісту заяви про державну реєстрацію народження № 7197, поданої в межах адміністративної послуги «Є-Малятко» ОСОБА_3 ще до початку війни 16.02.2022 в розділі «Відомості про батька» вказано « ОСОБА_9 ». Також посилається на лист Шевченківського ВДРАЦС від 03.01.2024, в якому зазначено, що з актового запису про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрованого 29.09.2022 відділом за № 197, виключено запис про ОСОБА_6 як про батька дитини.

Проте, оскільки у позовній заяві ІНФОРМАЦІЯ_4 визначив підставою подання свого позову наявність у дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 в особі законного представника ОСОБА_3 права на отримання одноразової грошової допомоги, яка на думку заявниці фактично такого права не має, слід скасувати заходи забезпечення такого позову.

У своєму відзиві на апеляційну скаргу Міністерство оборони України заперечує проти її доводів. Зазначає, що на підставі рішення Комісії Міністерства оборони України № 114 від 30.06.2022, яке є чинним, кожному із чотирьох членів сім`ї загиблого старшого солдата ОСОБА_6 (матері, дружині, сину та дочці загиблого) належала до слати частка від 15000000 грн, що становить 3750000 грн. Натомість ОСОБА_1 отримала кошти одноразової грошової допомоги на двох членів сім`ї (на себе як на дружину загиблого, та на неповнолітнього сина загиблого) у загальному розмірі 11250000 грн, замість належної 7500000 грн, що суперечить вимогам ч. 1 ст. 16-з Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» щодо рівності часток усіх отримувачів, а отже, кошти в сумі 3750000 грн одержані нею за відсутності на те правових підстав. Просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, оскаржувану ухвалу без змін.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 - адвокат Баришніков А.Г. наполягав на задоволенні апеляційної скарги, скасуванні ухвали суду першої інстанції та задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Інші учасники справи до суду не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені відповідно до вимог чинного законодавства (а.с. 176-179), клопотання про відкладення розгляду справи до апеляційного суду не надходили.

Згідно з частиною другою статті 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, а тому колегія суддів вирішила розглядати справу за відсутності осіб, які не з`явились.

Заслухавши у судовому засіданні суддю-доповідача, доводи учасників справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з огляду на таке.

За вимогами п.1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до вимог ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням вимог матеріального і процесуального права.

Відмовляючи в задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що грошові кошти, щодо яких представник відповідача за первісним позовом просить скасувати заходи забезпечення позову, є предметом спору у справі, розгляд якої триває. Вирішення питання про скасування заходів забезпечення позову за наведених у клопотанні обставин призведе до вираження правової позиції суду щодо розгляду справи по суті.

Колегія суддів погоджується з таким висновком з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Відповідно до ч. 1, 2, 13 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі: 1) неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини третьої статті 152 цього Кодексу; 2) повернення позовної заяви; 3) відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 152 ЦПК України у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, якщо інші строки не встановлено законом, а у разі подання заяви про арешт морського судна - тридцяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Отже, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача. Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Порядок та підстави для скасування заходів забезпечення позову визначені у статті 158 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Скасування заходів забезпечення позову передбачає зняття застосованих судом обмежень, покликаних забезпечити можливість виконання судового рішення, у випадку зміни ситуації в порівнянні з тією, що існувала при застосуванні таких обмежень, коли в результаті такої зміни потреба в застосованих обмеженнях припинила своє існування. В той же час помилковість, незаконність чи безпідставність з точки зору учасника процесу застосування заходів забезпечення позову не є такими обставинами в розумінні передбаченої процесуальним законом процедури скасування забезпечення позову, а лише можуть слугувати підставою для оскарження судового рішення до суду вищої інстанції, для чого чинним законом передбачена процедура апеляційного та касаційного оскарження судового рішення.

Вжиті судом заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Тобто, скасування заходів забезпечення позову судом, який їх застосував, можливе, якщо відпали підстави, з яким закон пов`язує можливість застосування таких заходів або змінилися обставини, що зумовили його застосування.

Суд першої інстанції встановив та підтверджено матеріалами справи, що у жовтні 2022 року ІНФОРМАЦІЯ_7 звернувся до суду з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Заява обґрунтована тим, що старший солдат ОСОБА_6 проходив військову службу у Збройних Силах України на посаді стрільця 3 стрілецького відділення 2 стрілецького взводу 2 стрілецької роти військової частини НОМЕР_1 та загинув під час виконання обов`язків 01.04.2022, під час дії воєнного стану. 25.04.2022 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі за текстом ІНФОРМАЦІЯ_8 ) звернулись родичі загиблого ОСОБА_6 з заявою для отримання одноразової грошової допомоги, в якій вказали про те, що членами його сім`ї є мати ОСОБА_5 , дружина ОСОБА_1 та син ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , та що про інших членів сім`ї або утриманців їм невідомо. 09.06.2022 до ІНФОРМАЦІЯ_10 звернулась ОСОБА_3 , яка є колишньою дружиною ОСОБА_6 та має спільну дитину з ним ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Комісією Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум було прийнято рішення, оформлене протоколом від 30.06.2022 №114, щодо виплати матері, дружині, сину та дочці загиблого 01.04.2022, внаслідок смерті, пов`язаної з виконанням обов`язків військової служби, старшого солдата ОСОБА_6 на підставі свідоцтва про смерть НОМЕР_2 від 07.04.2022 та листа Кадрового центру Збройних Сил України від 13.06.2022 № 321/КЦ/5624 в сумі 15 000 000,00 гривень у рівних частках кожному, тобто: 3 750 000,00 грн. ОСОБА_5 , матері загиблого; 3 750 000,00 грн. ОСОБА_1 , дружині загиблого; 3 750 000,00 грн. ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , сину загиблого; 3 750 000,00 грн. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , доньці загиблого від іншого шлюбу. Проте, згідно з наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_10 від 27.08.2022 №512 на підставі розподілу грошових коштів та вищезазначеного протоколу комісії Міністерства оборони України від 30.06.2022 №114 про виплату одноразової грошової допомоги було проведено перерахування грошових коштів на банківські рахунки наступних заявників, а саме: матері та дружині (з урахуванням часток дітей). Тобто, у вказаному наказі начальника ІНФОРМАЦІЯ_10 , помилково, всупереч протоколу комісії Міністерства оборони України від 30.06.2022 №114, не було враховано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 доньку загиблого від іншого шлюбу. Отже, ІНФОРМАЦІЯ_8 кошти помилково було розподілено замість чотирьох, на трьох отримувачів, з яких матері ОСОБА_5 було перераховано на картковий рахунок 3 750 000,00 (три мільйони сімсот п`ятдесят тисяч) гривень, а інша частка 11 250 000,00 (одинадцять мільйонів двісті п`ятдесят тисяч) гривень було перераховано на картковий рахунок в АТ «Державний ощадний банк України» № НОМЕР_3 дружини ОСОБА_1 , тобто з урахуванням часток, які належать не тільки ОСОБА_1 , як дружині, та ОСОБА_10 , як сину, а й дитині від іншого шлюбу - ОСОБА_4 ,

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 18 жовтня 2022 року у справі № 336/5397/22, залишеною без змін постановою Запорізького апеляційного суду від 01 лютого 2023 року зазначену заяву задоволено, накладено арешт на грошові кошти у розмірі 3750000 гривень, що знаходяться на усіх рахунках ОСОБА_1 , відкритих в АТ «Державний ощадний банк України».

За таких обставин, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для скасування заходів забезпечення позову у цій справі, оскільки скасування заходів забезпечення позову до розгляду цієї справи по суті та ухвалення судом відповідного рішення, суперечитиме меті заходів забезпечення позову.

Доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції не надав належної оцінки доводам заявника, зазначеним в якості підстав для скасування заходів забезпечення позову, не заслуговують на увагу, оскільки забезпечення позову у цьому спорі спрямоване на виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

При цьому, предметом розгляду в цій справі є не питання правомірності вжиття судом заходів забезпечення позову, а наявність чи відсутність підстав для їх скасування.

Процесуальні дії суду щодо вжиття заходів забезпечення позову і їх скасування врегульовані окремими нормами, є різними за своїм юридичним змістом і за обставинами, які підлягають встановленню.

Скасування заходів забезпечення позову пов`язане не із правомірністю їх вжиття, а із результатами розгляду справи і вирішенням спору по суті чи залишенням позову без розгляду, або закриттям провадження у справі (частини сьома-десята статті 158 ЦПК України).

Звертаючись з вимогою про скасування заходів забезпечення, ОСОБА_1 в особі представника адвоката Баришнікова А.Г. фактично оскаржувала висновки суду, зроблені при накладенні такого арешту, що в рамках передбаченої статті 158 ЦПК України процедури здійснено бути не може.

Тому, звертаючись до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову відповідач за первісним позовом обґрунтовувала неналежністю та безпідставністю застосування судом заходів забезпечення позову.

В той же час, такі доводи фактично обґрунтовують незгоду заявниці з ухвалою суду про застосування таких заходів забезпечення позову. При цьому чинним процесуальним законом передбачено, що якщо сторона не погоджується з судовим рішенням, вона має право оскаржити його в установленому законом порядку, для чого передбачена відповідна процедура апеляційного та касаційного оскарження.

Доводи апеляційної скарги про відсутність підстав для виплати одноразової грошової допомоги дитині ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 в особі законного представника ОСОБА_3 не можуть бути підставою для скасування заходів забезпечення позову, оскільки потребують аналізу під час розгляду справи по суті спору, що призведе до фактичного висловлення позиції суду по суті позову до ухвалення судового рішення, що є неприпустимим.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, зводяться до незгоди з ухвалою суду першої інстанції, переоцінки доказів, яким судом першої інстанції було надано належної правової оцінки, та не можуть бути підставою для її скасування.

За таких обставин, оскільки частина доводів ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Баришнікова А.Г., наведені нею у клопотанні про скасування заходів забезпечення позову та в апеляційній скарзі, зводяться до оспорювання нею правомірності вжиття судом заходів забезпечення позову і не пов`язані із їх скасуванням, а інша частина доводів може бути перевірена лише під час розгляду справи по суті, колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Порушень норм процесуального права, які могли б призвести до скасування ухвали суду першої інстанції, апеляційний суд не встановив.

За таких обставин, апеляційний суд доходить висновку, що ухвала суду першої інстанції постановлена із додержанням вимог закону і не може бути скасована з підстав, що викладені в апеляційній скарзі, у зв`язку з чим, апеляційну скаргу ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Баришнікова А.Г. слід залишити без задоволення, а ухвалу Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 15 лютого 2024 року про відмову в задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову в цій справі залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Баришнікова Андрія Григоровича залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 15 лютого 2024 року про відмову в задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову в цій справі залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повна постанова складена 24 травня 2024 року.

Головуючий:

Судді: