КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2024 року м. Київ

Унікальний номер справи № 756/15574/21

Апеляційне провадження № 22-ц/824/8227/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Борисової О.В., Ратнікової В.М.,

за участю секретаря судового засідання - Дячук І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 23 січня 2024 року, постановлену під головуванням судді Белоконної І.В., у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах, -

в с т а н о в и в :

У жовтні 2021 року представник ТОВ «Кей-Колект» - Прохоров І.Р. звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах (а.с. 1-7).

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 23 січня 2024 року позов ТОВ «Кей-Колект» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах - залишено без розгляду (а.с. 193-195).

Не погодившись з ухвалою районного суду, 06 лютого 2024 року директор ТОВ «Кей-Колект» Вишневська О.І. подала до суду апеляційну скаргу, в якій просила ухвалу суду скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду (а.с. 197-199).

На обґрунтування скарги зазначила, що не погоджується з висновками суду про те, що позивач будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, призначений на 07 листопада 2023 року та 23 січня 2024 року, що підтверджується підписом його представника у заявах про ознайомлення з матеріалами справи, двічі поспіль не з`явився у підготовче судове засідання, про поважні причини неявки не повідомив, тим самим недобросовісно використовував свої процесуальні права, чим створив перепони для руху справи та її розгляд у визначені строки. Вважала, що ухвалу винесено без належного з`ясування дійсних обставин справи та дослідження і оцінки наявних у справі доказів.

Вказувала, що неврахування висновків щодо застосування норм права, викладених у постановах Верховного Суду та порушення норм процесуального права призвело до постановлення необґрунтованого рішення.

Звертала увагу, що аналіз змісту пункту 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду на стадії підготовчого провадження з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який будучи належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився в підготовче судове засідання та не подав заяву про розгляд справи за його відсутності за наявності підстав для розгляду справи по суті, що можливо лише в разі визнання позову відповідачем. Враховуючи викладене, вважала, що оскільки у даній справі відповідачем позов не визнавався, що випливає з поданого ним відзиву, відповідно підстави для розгляду справи по суті у підготовчому провадженні були відсутні, а тому, у суду першої інстанції були відсутні підстави для застосування пункту 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України щодо залишення позовної заяви без розгляду через неподання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності.

Крім того, стверджувала, що посилання суду першої інстанції на те, що позивач був належним чином повідомлений про час та місце проведення підготовчого засідання по справі не відповідає дійсним обставинам, оскільки на адресу позивача відповідні повідомлення не надходили, а також були відсутні в матеріалах справи під час ознайомлення з нею представником позивача. При цьому, факт прийняття представником позивача участі у попередніх підготовчих засіданнях, подання з дотримання процесуальних строків відповіді на відзив та неодноразове ознайомлення з матеріалами справи свідчить про зацікавленість позивача у розгляді справи, добросовісне ставлення до свої процесуальних обов`язків (а.с. 197-199).

У судовому засіданні представник ТОВ «Кей-Колект» - адвокат Мірвода А.М. підтримала апеляційну скаргу і просила її задовольнити. Представник відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвокат Тарасенко І.В. заперечував проти задоволення апеляційної скарги і просив її відхилити. Відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 були сповіщені на зазначену ними адресу та повідомленням їх представника - адвоката Тарасенко І.В., про що свідчить відмітка працівників пошти про вручення адресату поштового повідомлення. Факт належного повідомлення відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 їх представник - адвокат Тарасенко І.В. в суді не заперечував, про що свідчить протокол та звукозапис судового засідання (а.с. 211-217, 221-224).

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у т.ч. правом визначити свою участь в судовому засіданні. Явка до суду апеляційної інстанції не є обов`язковою.

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі "Шульга проти України", № 16652/04).

Зважаючи на вимоги ч. 5 ст. 130, ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів визнала повідомлення належним, а неявку такою, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи без розгляду позов ТОВ «Кей-Колект» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах, суд першої інстанції виходив з того, що представник позивача систематично не з`являвся у судові засідання, будучи при цьому належним чином повідомленим, доказів поважності неявки не надав, а тому позов слід залишити без розгляду.

Колегія суддів не погодиласяз висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи, в жовтні 2021 року представникТОВ «Кей-Колект» - Прохоров І.Р.звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах (а.с. 1-7).

17 лютого 2022 року до суду надійшла заява від представника позивача - Прохорова І.Р. , в якій останній просив розглядати його позовну заяву до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки без його участі. Вказував, що позовні вимоги підтримує, просив їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечував (а.с. 104).

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України (в редакції закону чинній на час постановлення оскаржуваної ухвали) позовна заява залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 07 жовтня 2019 року у справі №612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі №295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі №522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі №760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі №752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі №569/347/16-ц, від 20 вересня 2018 року у справі №756/8612/16-ц.

Виходячи з матеріалів справи, колегія суддів вважає, що в даному випадку судом першої інстанції не було взято до уваги те, що 17 лютого 2022 року до суду надійшла заява від представника позивача ТОВ «Кей-Колект» - адвоката Прохорова І.Р., в якій останній просив розглядати позовну заяву ТОВ «Кей-Колект» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки без участі представника, зазначивши, що позов підтримав та просив його задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечував (а.с. 104).

Отже, позивач скористався своїм процесуальним правом та просив у вказаній заяві розглядати справу у відсутність представника, а суд першої інстанції на час розгляду справи на вказане не звернув уваги. При цьому, мотивувальна частина оскаржуваної ухвали не містить обґрунтувань і висновків районного суду, що нез`явлення представника позивача перешкоджає вирішенню спору.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що в матеріалах справи міститься довідка Оболонського районного суду м. Києва складена секретарем судових засідань про те, що у зв`язку з технічною несправністю програми «ВКЗ» фіксація судового засідання за позовом ТОВ «Кей-Колект» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах, призначеного на 07 листопада 2023 року на 11 год. 15 хв., була втрачена. Розгляд підготовчого судового засідання призначено на 23 січня 2024 року на 14 год. 15 хв. (а.с. 185).

При цьому, у вказаній довідці не зазначено відомостей про явку сторони позивача в судове засідання, призначене 07 листопада 2023 року, що позбавляє суд можливості встановити факт повторної неявки позивача до суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення позовної заяви ТОВ «Кей-Колект» без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України не відповідає обставинам справи та вимогам процесуального закону, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Інші доводи скарги, зокрема щодо можливості залишення позову без розгляду на стадії підготовчого судового засідання з підстав п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК лише в разі визнання позову відповідачем, колегія суддів визнала помилковими, такі доводи вищевказаних висновків не спростовують, тому колегія суддів їх відхилила.

Керуючись ст. 367, ст. 374, ст. 379, ст.ст. 381-384 ЦПК України,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» - задовольнити частково.

Ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 23 січня 2024 року - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Дата складання повного судового рішення - 23 травня 2024 року.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

О.В. Борисова

В.М. Ратнікова