Справа № 615/181/24
Провадження № 2-ві/615/2/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2024 року м. Валки

Валківський районний суд Харківської області у складі

Головуючого судді Левченка А.М.,

за участю

секретаря судового засідання Павлович В.А.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Токмакової Алли Петрівни у цивільній справі №615/181/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ

Ухвалою Валківського районного суду Харківської області від 19.06.2024 року зупинено провадження у цивільній справі №615/181/24, провадження №2/615/126/24, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди.

Заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Валківського районного суду Харківської області Токмакової Алли Петрівни передано для розгляду іншому судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається в порядку, встановленому ч.1 ст.33 ЦПК.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.06.2024 року заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Валківського районного суду Харківської області Токмакової Алли Петрівни, передано на розгляд судді Валківського районного суду Харківської області Левченку Андрію Миколайовичу.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не прибув, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні заяву про відвід судді Токмакової Алли Петрівни підтримав, пояснив, що вважає суддю упередженою у цій справі, про що свідчить те, що під час допиту свідків суддею знімаються запитання, які ставляться відповідачем. Крім цього пояснив, що 30.04.2024 року відповідач прибув до суду для участі в судовому засіданні, але секретар судового засідання повідомив, що судове засідання відкладається. Прибувши в судове засіданні 05.06.2024 року під час судового процесу суддя Токмакова А.П. повідомила його, що судове засідання 30.04.2024 року не відбулося з причин його неявки до суду. Вважає, що термін відкладення судового засідання з 30.04.2024 року до 05.06.2024 року є занадто тривалим. Крім цього, суддею Токмаковою А.П. під час судового засідання, було попереджено доньку ОСОБА_1 , яка допомагає йому в судовому засіданні, про її видалення із зали судового засідання, що на думку ОСОБА_1 свідчить про упередженість судді. Також відповідач пояснив, що у 2007 році у Валківському районному суді Харківської області слухалось кримінальне провадження стосовного його сина. ОСОБА_1 тоді, було заявлено відвід усьому складу суддів, оскільки, як стверджував ОСОБА_1 , йому стало відомо про незаконне фінансування роботи Валківського районного суду Харківської області місцевою державною адміністрацією. З цих підстав ОСОБА_1 вважає, що суддя Токмакова А.П. виявляє до нього особисту упередженість.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.Якщо у позивача по справі виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості судді, то у нього, відповідно до наведеного, виникає право заявити судді відвід.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Відповідно до п.12 висновку № 1 (2001) Консультативної ради Європейських судів для Комітету міністрів Ради Європи «Про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів» від 01.01.2001 року незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При постановленні судових рішень щодо сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але із боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.Одним із елементів довіри суспільства, в тому числі і учасників процесу до суду, є довіра складу суду вирішувати спір, що унеможливить в подальшому сумніватись у винесенні справедливого, законного та об`єктивного рішення суду.

Довіра з формуванням суспільної думки націлена на правомірні очікування з боку громадськості певної моделі поведінки від суддів, що втілюється в ефективному відправленні судочинства та виступає мірою реалізації завдань справедливого суду.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими. Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Згідно ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

З системного аналізу положень вимог закону вбачається, що особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Водночас для того, щоб ці обставини лягли в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

При цьому суд зауважує, що твердження ОСОБА_1 про той факт, що суддя Токмакова А.П. виявляє до нього особисту упередженість через те, що у 2007 році під час розгляду Валківським районним судом Харківської області кримінального провадження стсоовно його сина, ним було заявлено відвід усьому складу суду, є тільки його припущеннями, і не підтверджені належними та допустимими доказами.

Фактично ОСОБА_1 не погоджується з процесуальними діями судді, які здійснюються суддею в процесі судового провадження.

За таких обставин суд дійшов висновку, що вказані обставини, зазначені заявником у заяві про відвід судді Токмакової А.П. не доводять про існування обставин, що викликають сумніви в неупередженості та об`єктивності судді.

Інших підстав, які б викликали сумніви у неупередженості або об`єктивності судді при здійсненні правосуддя у даній справі, ОСОБА_1 не наведено.

Суд застосовує рішення Європейського суду з прав людини у справі "Веттштайн проти Швейцарії" (заява № 33958/96) та рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" (заява № 33949/02), у пунктах 43 та 50 яких відповідно зазначено, що особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Призначення та проведення судових засідань, оцінка доказів, у тому числі допит свідків, є процесуальною діяльністю головуючого у справі та у разі порушення цієї діяльності може бути приводом для апеляційного оскарження рішення, яке буде ухвалено суддею тільки в нарадчій кімнаті, а тому зазначені доводи ОСОБА_1 не є підставами для відводу судді в розумінні ст. 36 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Токмакової А.П.

Керуючись ст. ст. 36 - 40 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Токмакової Алли Петрівни у цивільній справі №615/181/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Левченко