Справа № 183/7737/24
№ 2/183/3489/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 липня 2024 року м. Новомосковськ

Суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Парфьонов Д. О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Сєвєродонецької міської військової адміністрація Сєвєродонецького району Луганської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Другої полтавської державної нотаріальної контори, про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

26 липня 2024 року позивач в особі своєї представниці адвокатки Шевченко Л. О. через підсистему «Електронний суд» звернулась до суду з позовом, який передано головуючому судді 29 липня 2024 року, в якому просить визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП: НОМЕР_1 ) право власності в порядку спадкування на квартиру АДРЕСА_1 .

Розглянувши подані матеріали, вбачаються підстави для залишення позову без руху, виходячи з такого.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Подана позивачкою позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача, третьої особи, відомої адреси електронної пошти третьої особи.

Також, згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до підпунктів 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду позовної заяви немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно із Законом України «Про державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні з 01 січня 2024 року становить 3 028,00 грн.

Позивачка визначила ціну позову від вартості майна в розмірі 120 000,00 грн. У позові вказала, що дійсну вартість майна на тимчасово окупованій території встановити не можливо, технологічно неможливо сформувати довідку про оціночну вартість через сайт реєстру Фонду державного майна України. Отже, при поданні позову позивачка повинна сплатити судовий збір, з урахуванням ціни позову, у розмірі 1 211,20 грн, водночас матеріали позовної заяви доказів сплати такого судового збору не містять.

Так, одночасно з позовною заявою, представницею позивачки заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору. В обґрунтування клопотання представниця послалася на відомості № 1601-24-02624 від 11 березня 2024 року з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків та джерела/суми нарахованого доходу позивачки за 2023 рік, вимоги ч. 1 ст. 136 ЦПК України та п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Зазначила, що сума річного доходу позивачки становить 4 000,00 грн через те, що сума у розмірі 51 924,00 грн є благодійною виплатою та не включається до доходу позивачки.

Ознайомившись з клопотанням, суддя приходить висновку, що у його задоволенні слід відмовити, виходячи з такого.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу вказаних норм законодавства вбачається, що особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести у своєму клопотанні доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, єдиною підставою для розстрочення/відстрочення/звільнення від сплати судового збору у цій позовній заяві є майновий стан сторони.

Водночас, надані відомості № 1601-24-02624 від 11 березня 2024 року не є доказом того, що розмір судового збору у цій справі (1 211,20 грн) перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивачки - фізичної особи за попередній календарний рік. Так 5% річного доходу позивачки з наданої довідки становить суму в розмірі 2 796,21 грн (55 924,26 * 0,05). Посилання на те, що благодійна допомога не оподатковується та включається до загального місячного або річного оподаткованого доходу суд приймає до уваги, однак зазначає, що положення Закону України «Про судовий збір» не вказують на необхідність врахування при застосуванні положень ст. 8 цього Закону питання щодо оподаткування доходу особи, що звернулася з заявою про звільнення її від сплати судового збору.

Крім того, самі по собі відомості № 1601-24-02624 від 11 березня 2024 року не охоплюють повний дохід фізичної особи, оскільки окрім зазначеного доказу, доказами, які у своїй сукупності підтверджують дохід фізичної особи є і довідка про доходи, про заробітну плату, пенсію (за попередній календарний рік), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо, яких суду не надано.

Тому, враховуючи відсутність будь-яких інших доказів наявності обставин, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для звільнення позивачки від сплати судового збору, суд приходить висновку про відмову представниці позивачки у задоволенні клопотання, а тому позивачці належить сплатити судовий збір на загальних підставах.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на недотримання позивачкою вимог ст. 175, 177 ЦПК України, позовну заяву необхідно залишити позовну заяву без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків шляхом подання позовної заяви в новій редакції, оформленій із дотриманням положень ст. 175 ЦПК України та подання документу про сплату судового збору на суму, що становить 1 211,20 грн. Позов з усунутими недоліками має бути поданий до суду разом з доказами направлення його копій відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб, протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 176, 177 185, 260 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

у задоволенні клопотання представниці ОСОБА_1 адвокатки Шевченко Лесі Олександрівни про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 триденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви

?подання виправленої позовної заяви із долученням її копій, відповідно до кількості відповідачів, із зазначенням у ній відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача, третьої особи, відомої адреси електронної пошти третьої особи;

?долучення до позовної заяви документу про сплату судового збору на суму 1211,20 гривень.

Копію ухвали направити позивачці.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud0427/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала може бути оскаржена лише в частині визначення розміру судових витрат до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги заявником протягом 15 днів, починаючи з наступного за днем отримання її копії, в іншій частині ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Ухвала суду складена і підписана 30 липня 2024 року.

Суддя Д. О. Парфьонов