РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №568/229/24

Провадження №2/568/124/24

17 червня 2024 р. м.Радивилів

Радивилівський районний суд Рівненської області

в складі головуючої судді Троцюк В.О.

секретаря судових засідань Гуменюк Г.В.

розглянувши у судовому засіданні в місті Радивилів цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до Радивилівської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Радивилівської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її матір ОСОБА_3 , яка проживала до дня смерті в АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з частини житлового будинку, що розташований в АДРЕСА_2 . Після смерті матері позивач не змогла вчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки із запровадженням в України воєнного стану в зв`язку із збройною агресією російської федерації вона 27.02.2022 року виїхала за межі України, де перебувала до 09.08.2023 року. При зверненні до нотаріальної контори щодо оформлення своїх спадкових прав, у видачі свідоцтва про право на спадщину позивачу було відмовлено, оскільки нею пропущено строк для подання відповідної заяви та відсутні докази проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Вказані причини пропуску звернення із заявою про прийняття спадщини позивач вважає поважними та просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері.

Ухвалою суду від 13 лютого 2024 року позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

23 лютого 2024 року позивачем подано заяву на виконання ухвали про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 26 лютого 2024 року позовну заяву прийнято до провадження, відкрито провадження, розпочато підготовче провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 21 березня 2024 року до участі у справі в якості відповідача залучено ОСОБА_2 , який також відноситься до першої черги спадкоємців за законом.

Ухвалою суду від 18 березня 2024 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

Позивач в судове засідання не з`явилася, подавши заяву про розгляд справи у її відсутності, вказавши, що позовні вимоги підтримує повністю з підстав, викладених у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, подавши до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає.

Представник відповідача Радивилівської міської ради в судове засідання не з`явився, подавши до суду заяву про розгляд справи без його участі.

Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши фактичні обставини справи, наявні докази в їх сукупності та взаємозв`язку суд з врахуванням того, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, приходить до висновку про задоволення позову у повному обсязі.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить свідоцтво про смерть видане Радивилівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Дубенському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис №238 від 28 жовтня 2021 року. (а.с.5).

На час смерті ОСОБА_3 проживала АДРЕСА_1 одна, що підтверджується довідкою центру надання адміністративних послуг Радивилівської міської ради Рівненської області №176/01.10-36 від 08.02.2024 року. (а.с.8)

ОСОБА_3 є власником частини житлового домоволодіння АДРЕСА_2 , відповідно свідоцтва про право на спадщину, виданого 19.09.2011 року приватним нотаріусом Радивилівського районного нотаріального округу Рівненської області. (а.с.11)

Батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в свідоцтві про народження якої (актовий запис №11 від 11 квітня 1977 року) вказано ОСОБА_5 та ОСОБА_3 . (а.с.22)

ОСОБА_2 після одруження 14 липня 1994 року з ОСОБА_6 змінила прізвище на ОСОБА_7 , що підтверджується копією свідоцтва про одруження (актовий запис №46 від 14 липня 1994). (а.с.23)

Приватним нотаріусом Дубенського районного нотаріального округу Гордійчук В.І. 28.02.2024 року відмовлено ОСОБА_1 в прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в зв`язку з пропуском строку подання заяви по прийняття спадщини та відсутності документального підтвердження постійного проживання зі спадкодавцем на момент смерті. (а.с.13)

ОСОБА_1 27 лютого 2022 року виїхала за межі України та протягом тривалого часу до України не поверталась, що підтверджується копією паспорта громадянина України для виїзду за кордон ( НОМЕР_1 ), долученому до матеріалів справи. (а.с.6,7).

Згідно статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частинами 1,3 статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За змістом частини 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1статті 1270 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (частина перша статті 1273 ЦК України).

Позивач, звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 ,яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , пропустила шестимісячній строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини після смерті матері і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

За змістом частини 1 та 3 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Не є поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17, провадження № 61-41480св18.

В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначає, що із введенням воєнного стану на території України, з метою ризику загибелі або отримання шкоди для здоров`я, вонавимушенабулавиїхати за межі України.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Таким чином, введення воєнного стану на території України, що є загальновідомою обставиною, а також виїзд позивача за межі України,слід розцінювати як об`єктивні перешкоди, які істотно перешкоджали позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті їїматері. Наявність зазначених позивачем обставин свідчить про те, що у неїбули поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Враховуючи наведене, заявлений позов підлягає задоволенню, позивачу необхідно надати додатковий строк, достатній для прийняття спадщини три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст. 4, 10, 76, 263-265, 280-281 ЦПК України, ст.ст.1220, 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Радивилівської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задоволити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса АДРЕСА_2 .

Відповідач: Радивилівська міська рада Рівненської області, , місце знаходження: м.Радивилів вул.Паркова, 5 Рівненської області.

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса АДРЕСА_3 .

Суддя В.О. Троцюк