Справа № 214/3547/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2024 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Ткаченко А.В., розглядаючи матеріали позову Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послугу з постачання теплової енергії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач АТ «Криворізька теплоцентраль» звернувся до суду з вищезазначеним позовом до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та просить суд стягнути з відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованість за постачання теплової енергії, що виникла поАДРЕСА_1 , за період 0101.11.2018 по 25.10.2020 у сумі 9 932,50 грн., інфляційні втрати в сумі 1 844,35 грн. та 3% річних в сумі 768,72 грн., а також солідарно з відповідачів борг за постачання теплової енергії за період з 26.10.2020 по 31.12.2023 у сумі 20 601,04 грн., плату за абонентське обслуговування у сумі 205,56 грн., інфляційні втрати в сумі 712,63 грн., 3% річних у сумі 242,57 грн., посилаючись на неналежне виконання відповідачами зобов`язань по сплаті за вказані послуги.

Вирішуючи питання про прийняття справи до розгляду та відкриття провадження по справі суд прийшов до таких висновків.

На виконання вимог частини першої статті 27 ЦПК України та частини шостої статті 187 ЦПК України, судом було зроблено запит до Департаменту адміністративних послуг виконкому Криворізької міської ради, відповідно до відповіді якого за відомостями Реєстру Криворізької міської територіальної громади,ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 знята з реєстрації місця проживання з 14.02.2019 за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку зі смертю особи ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відтак цивільна правоздатність ОСОБА_2 відповідно до частини першої статті 46 ЦК України припинилась до звернення позивача до суду із вказаним позовом.

Згідно з частиною першою статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Таким чином процесуальне правонаступництво це заміна сторони іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього. При цьому суд повинен би був зупинити провадження у справі відповідно до пункту 1 частини першої статті 253 ЦПК України до залучення до участі у справі спадкоємців.

Разом з тим, це не може бути застосоване в даному випадку, виходячи з таких мотивів.

Зі змісту частини першої статті 55 ЦПК України вбачається, що дана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі. Тобто правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

З матеріалів справи вбачається, що на момент вирішення питання про відкриття провадження у справі, ОСОБА_2 значиться померлою, її цивільна правоздатність і дієздатність припинились її смертю до вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю, після відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні. Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження (постанови Верховного Суду від 20.06.2019 у справі №185/998/16 та від 18 грудня 2019 року у справі №127/328/17).

За вказаних обставин, відкриття провадження у цивільній справі за відсутності у відповідача цивільної процесуальної дієздатності свідчить про неправомірність виникнення цивільного процесу, тобто, що провадження по даній справі в частині вимог до ОСОБА_2 не підлягає відкриттю та розгляду у суді в порядку цивільного судочинства.

Пунктом 6 частини першої статті 186 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Зважаючи на викладене, оскільки суду стало відомо про смерть відповідача ОСОБА_2 до відкриття провадження по справі, слід відмовити у відкритті провадження у справі в частині вимог до ОСОБА_2 про стягнення боргу за постачання теплової енергії.

Керуючись статями 55, 186 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження по справі в частині вимог Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послугу з постачання теплової енергії.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 08 травня 2024 року.

Суддя А.В. Ткаченко