Справа № 347/3246/23
Провадження № 2/347/127/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2024 року м. Косів

Косівський районний суд Івано-Франківської області в складі :

головуючої судді: Крилюк М.І.,

секретаря Лазорик Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Косів справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Кутське лісове господарство» про визнання неправомірним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Кутське лісове господарство» про визнання неправомірним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення, мотивуючи свої вимоги тим, що працюючи на посаді головного лісничого філії «Кутське лісове господарство», її наказом директора філії від 31.08.2023р. №107 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за незадовільний відвід ділянки у Березівському лісництві, необліковану деревину, конфлікт інтересів у Косівському лісництві, незаконну порубку, насипання піщано-гравійної суміші кв.11 Яблунівського лісництва, відповідно до ст.147-1 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни оголошено догану. Підставою для цього дисциплінарного стягнення послужили матеріали акту перевірки від 28.07.2023 працівниками Карпатського відділу управління контролю за використанням лісового та мисливського господарства Департаменту безпеки ДП «Ліси України». Проте, позивачка надала по кожному із зауважень письмові пояснення як перевіряючій комісії, так і директору філії. Зокрема, за незадовільні відводи по Березівському лісництві попередньо, ще до перевірки вона рапортувала попередньому керівнику щодо незадовільних відводів по цьому лісництві, так як здійснювала раптову перевірку якості відведення трелювального волока, відповідно керівником не було вжито відповідних реагувань. Окрім того за відведення дерев в рубку відповідає ланка, яка закріплена наказом по кожному з лісництв. Головний лісничий не бере участь у відведенні. Щодо необлікованої деревини - головний лісничий не відповідає за зберігання чи облікування деревини по лісництвах, для того є по лісництвах лісничі та майстри лісу, що прямо прописано в їх посадових інструкціях. Щодо незаконної порубки дерев їх незаконного таврування, насипання піщано- гравійної суміші в кв. 11 Яблунівського лісництва, то по цьому факту нею написано рапорт директору філії, який не вжив жодних дій по даному факту. Окрім того незаконні дії в Яблунівському лісництві виявлені спільно з перевіряючими, де чітко видно свіжі сліди злочину, майстром лісу попередньо не було жодним чином проінформовано про дані лісопорушення, а лісничим даного лісництва не було своєчасно вжито заходів по своєчасному виявленню даного лісопорушення. Щодо конфлікту інтересів в Косівському лісництві, то головний лісничий не має жодного відношення до конфлікту інтересів та за цей напрям роботи відповідає прямо директор та лісничий. А тому, вважає, що дисциплінарне стягнення накладено необгрунтовано та просить скасувати наказ про накладення на неї дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Позивачка подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задоволити.

Відповідач подав відзив на позовну заяву в якому вимоги позовної заяви заперечує та в задоволенні позовних вимог просить відмовити. Просить розгляд справи здійснювати без участі представника відповідача.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці методами переконання, виховання, а також заохочення за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу (ст. 140 КЗпП України).

Як вбачається з наказу директора філії ДСГП «Ліси України» філія «Кутське лісове господарство» від 31.08.2023р. №107 позивачку ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення трудової дисципліни та їй оголошено догану.

Вказаний наказ виданий на підставі акту перевірки від 28.07.2023р. працівниками Карпатського управління контролю за використанням лісового та мисливського господарства Департаменту безпеки ДП «Ліси України», якими в ході проведення перевірки були виявлені відповідні порушення.

Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення, як догану.

Відповідно до вимог ч.1ст.147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняти на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Статтею 233 КЗпП України передбачена можливість працівника звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Відповідно до ч. 1ст. 148 цього Кодексу дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Під порушенням трудової дисципліни слід розуміти винне протиправне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків. Вина, як одна з ознак порушення трудової дисципліни, є цілком необхідною для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, догана є заходом дисциплінарного стягнення за вчинений працівником дисциплінарний проступок (порушення трудової дисципліни чи правил внутрішнього трудового розпорядку).

Підставою застосування дисциплінарного стягнення є вчинення працівником протиправного, винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, а саме КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.

Дисциплінарним проступком є винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які стали підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення.

Як вбачається з наказу філії ДСГП «Ліси України» філія «Кутське лісове господарство» від 31.08.2023р. №107 в ньому вказано, що за незадовільний відвід ділянки у Березівському лісництві, не обліковану деревину, конфлікт інтересів у Косівському лісництві, незаконну порубку, насипання піщано-гравійної суміші кв.11 Яблунівського лісництва, головного лісничого ОСОБА_1 , відповідно ст.147-1 КЗпП України притягнуто до дисциплінарної відповідальності, за порушення трудової дисципліни оголошено догану.

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово зазначав, що саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку (зокрема, в постанові від 07.06.2023 у справі № 705/985/22).

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна з важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Отже при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, у чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями147- 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Факт вчинення дисциплінарного проступку має бути належним чином зафіксований за допомогою актів, довідок, доповідних записок тощо.

З аналізу норм трудового права, що регулює дані правовідносини, зокрема порядок притягнення до дисциплінарної відповідальності, слід дійти висновку, що для правомірного притягнення до дисциплінарної відповідальності необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника і які прямо випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку та пов`язані з ним, та прямо на нього покладені; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків як проступок має бути винним і не пов`язаним з поважними причинами; для накладення дисциплінарного стягнення має бути встановлена подія (проступок) і обов`язково вина працівника, і дані обставини (подія і склад порушення) мають бути доведені саме роботодавцем, є неприпустимим перекладення на працівника обов`язку по доказуванню своєї невинуватості. Щодо процедури застосування дисциплінарного стягнення працівнику має бути надана можливість дати письмові пояснення; для надання пояснень працівник повинен знати конкретно за який проступок він притягається до дисциплінарної відповідальності.

У постанові Верховного Суду від 27 квітня 2021 року у справі № 461/8132/17 також сформульовано висновок щодо застосування норм права, з якого вбачається, що у трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості, згідно з яким неможна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість.

Для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 02 червня 2021 року у справі № 428/6597/19 вказав на те, що обчислення місячного строку для застосування дисциплінарного стягнення здійснюється з дня виявлення не лише факту (події), а саме проступку. Виявлення проступку означає не лише виявлення факту (події), а й визначення працівника, що порушив трудові обов`язки, характеру порушення, шкідливих наслідків правопорушення, причинного зв`язку між правопорушенням і шкідливими наслідками, вини працівника. Як правило, місячний строк обчислюється з дня закінчення службового розслідування, проведення перевірки тощо.

Постановою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 24.02.2021 року у справі № 359/3716/18 визначено, що фактичним моментом виявлення проступку є його фіксація у відповідному документі про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку.

В силу ст. 6 ЦПК України суд зобов`язаний здійснювати правосуддя на засадах рівності учасників цивільного процесу перед законом і судом незалежно від будь-яких ознак.

Застосовуючи принцип диспозитивності, закріплений у ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до усталеної судової практики при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1,149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо (пункт 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 грудня 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів»).

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Разом з тим, саме на роботодавця покладається обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку.

Крім того, при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена провина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Як встановлено в судовому засіданні факт вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку належним чином зафіксований за допомогою акту перевірки від 28.07.2023р. та в наказі конкретно зазначено, в чому полягають порушення, які допустила ОСОБА_1 .

При винесенні Наказу директором філії Т.Рибчуком додержані правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема складений акт про відмову від підпису на підтвердження отримання наказу №107 від 31.08.2023р.

Твердження позивачки у позовній заяві про те, що вона по кожному факту порушення надала відповідні пояснення та її вини у вчиненому немає, не підтверджене належними доказами, в той час коли відповідачем надані докази відповідних фактів винного вчинення працівником ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

Відповідно до ст.ст.12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

При цьому, суд враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain, п. п. 29 - 30).

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (справа "Проніна проти України",№ 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Таким чином, враховуючи наведені обставини, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для визнання неправомірним та скасування наказу про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення.

На підставі ст.ст. 147-149 КЗпП України та керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

В позові ОСОБА_1 до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Кутське лісове господарство» про визнання неправомірним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Суддя: М.І.Крилюк