Справа № 336/4928/24
Провадження 2/336/2273/2024
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

24 травня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Звєздова Н.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до П`ятої Запорізької державної нотаріальної контори про звільнення майна з-під арешту, -

ВСТАНОВИВЛА:

Позивачка ОСОБА_1 через підсистему (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» звернулася з вказаним позовом до суду, в якому просить зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 .

Заяву обґрунтовано тим, що 01.12.2005 вона придбала вказану квартиру на підставі договору купівлі-продажу. З інформації Шевченківського ВДВС у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) їй стало відомо, що на вказану квартиру було накладено арешт:

1) Запис про обтяження №48312820. Підстава для державної реєстрації: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: АА №423129 від 25.11.2005, видавник: ВДВС Шевченківського району м. Запоріжжя. Відповідно до даного обтяження, суб`єктом обтяження (особа, майно/ права якої обтяжуються) був ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ). В єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис внесено за №2675859 від 08.12.2005 року;

2) Запис про обтяження №48312657. Підстава для державної реєстрації: ухвала Шевченківського районного суду м. Запоріжжя, серія та номер : б/н від 19.10.2005.Відповідно до даного обтяження, суб`єктом обтяження (особа, майно/ права якої обтяжуються) був ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ). В єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис внесено за №2655541 від 02.12.2005 року.

До ОСОБА_2 ніякого відношенні не має, вважає, що дії державного виконавця є незаконними та таким, що порушують її охоронювані законом інтереси як власника майна щодо вільного розпорядження майном: унеможливлює укладення договорів відчуження, здачі в оренду, тощо.

До позову долучено сканкопії наступних документів: Договору купівлі-продажу квартири від 01.12.2005 (продавець ОСОБА_2 ), Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 26.12.2005, Листа начальника Шевченківського ВДВС у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 15.11.2022 про наявність записів про обтяження; Інформаційної довідки з ДРРП від 15.11.2022.

Згідно з вимогами ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 175, 177 цього Кодексу та чи належить позовну заяву розглядати за правилами цивільного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Дослідивши заяву з додатками, суддя вважає, що подана заява не відповідає вимогам чинного законодавства, а тому згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України, її належить залишити без руху, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною 1 ст.15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Із урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Отже, при розгляді спору суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого - вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно з ч.1 ст.19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Від змісту позовної заяви залежать дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження у справі і проведення подальших підготовчих дій для розгляду справи у судовому засіданні та при її розгляді по суті, у тому числі і про її судову юрисдикцію та підсудність, про залучення в процес інших осіб, дослідження доказів тощо. Також, від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується. Вже на стадії пред`явлення позову позивач повинен довести певне коло фактів, що мають процесуальне значення, мається на увазі доведення фактів наявності передумов права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідачкою в порушення вищевказаного не вказано відомості про: відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету учасників по справі; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Стаття 177 ЦПК України вказує на те, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43цього Кодексу.

Проте, позивачкою не надано доказів направлення на адресу відповідача копії позову з додатками з описом внутрішнього вкладення у конверт, що також підлягає виправленню..

Частина 5 ст. 177 ЦПК України зобов`язує позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, порядок зняття арешту з майна регулюється ст.59 Закону України «Про виконавче провадження». Підстави для зняття виконавцем арешту з усього майна боржника або його частини зазначені в ч. 4ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», а відповідно до ч. 5ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» в усіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

За роз`ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, що містяться в постанові за №5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» - питання щодо звільнення майна з під-арешту, накладеного державним виконавцем в межах виконавчого провадження, існує два способи здійснення такого права:

- на рішення та дії державного виконавця стороною виконавчого провадження може бути подана скарга, яка підлягає розгляду в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України, крім випадків, коли розгляд таких скарг відбувається за правилами іншого судочинства (наприклад адміністративного);

- особою, яка володіє на підставі закону чи договору майном чи речовим правом на майно, і яка не є стороною виконавчого провадження, подається позов про зняття арешту з майна.

Щодо заперечень проти арешту (опису) майна, які не пов`язані зі спором про право на це майно, а стосуються порушень вимог закону в межах виконавчого провадження з боку органів державної виконавчої служби, то їх слід розглядати за правилами розділу VІІ ЦПК України. Вимоги інших осіб щодо належності їм, а не боржникові майна, на яке накладено арешт, вирішуються шляхом пред`явлення ними відповідно до правил судової юрисдикції позову до боржника та особи, в інтересах якої накладено арешт, про визнання права власності на це майно і зняття з нього арешту.

У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено ст. 59 Закону «Про виконавче провадження».

Таким чином, відповідно до абз.2 ч.2 постанови №5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 передбачено, що відповідачами в справі за позовною заявою про зняття арешту з майна є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване, а відповідний орган державної виконавчої служби має бути залучено як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

В будь-якому випадку для повного, об`єктивного розгляду справи необхідно встановити в зв`язку з чим накладався арешт на майно, ким, коли та чи відпали підстави перебування майна під забороною. Крім того не залучення осіб в інтересах яких накладено арешт, та інших осіб, заінтересованих в розгляді може бути порушенням їх прав та потягнути скасування рішення про звільнення майна з під арешту.

Вказане узгоджується із висновками Верховного суду у постановах від 26.11.2019 у справі № 905/386/18, від 03.05.2022 у справі № 711/3591/21, від 29.06.2023 у справі №208/9810/21.

Таким чином, позивачці необхідно обґрунтувати, якими діями відповідача порушене оспорене чи невизнане її право або ж уточнити коло учасників справи з зазначенням та обґрунтуванням вимог до кожного з них.

На підтвердження арешту майна, представником позивача надано лише інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкт та Лист начальника Шевченківського ВДВС у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), відповідно до яких наявні наступні записи про обтяження:

запис про обтяження №48312820. Підстава для державної реєстрації: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер АА №423129 від 25.11.2005, видавник: ВДВС Шевченківського району м. Запоріжжя. Відповідно до даного обтяження, суб`єктом обтяження (особа, майно/права якої обтяжуються) був ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 );

запис про обтяження №48312657. Підстава для державної реєстрації: ухвала Шевченківського районного суду м. Запоріжжя, серія та номер : б/н від 19.10.2005. Відповідно до даного обтяження, суб`єктом обтяження (особа, майно/права якої обтяжуються) був ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ).

Однак, самої постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження номер АА №423129 від 25.11.2005 та ухвали Шевченківського районного суду м. Запоріжжя б/н від 19.10.2005 до позову не надано, що унеможливлює встановити мету, з якою було накладено арешт на нерухоме майно, що має суттєве значення для встановлення всіх обставин по справі.

Окрім того, позивачкою у позові не зазначено чи зверталася вона до компетентних органів із заявою про надання копій документів виконавчого провадження, чи є відмова у видачі відповідних документів.

Згідно ст.175 ЦПК України в позовній заяві має бути викладений зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Однак на противагу вимогам ст. 175 ЦПК України, позивачем взагалі не вказано, яке саме обтяження (арешт) необхідно скасувати (реєстраційний номер обтяження, дата та інші відомості необхідні для його скасування, вимоги щодо його виключення з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна не заявлені, що само по собі невілює рішення про знаття арешту та його подальше виконання.

Відтак позивачу слід усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом подання уточненої позовної заяви з визначенням процесуального становища осіб у справі, висуванням позовних вимог до належних відповідачів, зазначення їх в позові й наданням для них копій позовної заяви з додатками, крім того зазначити докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги про зняття арешту з майна, або вказати на неможливість їх отримання, для вирішення в майбутньому питання про їх витребування згідно вимог ст. 84 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, проте вказані вимоги позивачами не виконані.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви фізичною особою або фізичною особою підприємцем майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зі змісту позовної заяви слідує, що позивачка має намір скасувати два обтяження, накладені на належну їй на праві власності квартиру, а тому на вимогу ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», їй необхідно сплатити суму судового збору за кожну вимогу у розмірі відповідно до розміру ставок судового збору.

Так, відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно до Закону України «Про державний бюджет» станом на 01.01.2024 складає 3028,00 грн.

Тому позивачка повинна надати суду докази сплати судового збору у сумі по 1 211,20 грн. за кожну вимогу.

Судовий збір має бути сплачений на наступні реквізити: Отримувач коштів: ГУК у Зап.обл/м.Зап. Шевчен./22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37941997, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача: UA0008515, Код класифікації доходів бюджету 2030101, Призначення платежу: позовна заява за позовом….

Суд звертає увагу позивача, що невірно оформлене платіжне доручення є підставою для повернення позовної заяви у зв`язку з несплатою судового збору належним чином.

В свою чергу позивачка при зверненні до суду із означеним позовом до суду подала квитанцію № від 01.06.2023 на суму 1 073,60, сплачені на реквізити Запорізького окружного адміністративного суду.

З огляду на вказане, суд не приймає вищевказану квитанцію як доказ сплати судового збору за подання вказаного позову.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 185, 258 - 261 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до П`ятої Запорізької державної нотаріальної контори про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху.

Надати позивачці строк п`ять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачці, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, позовна заява буде вважатись неподаною і повертається позивачці.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.С. Звєздова