Провадження № 22-ц/802/544/24 Доповідач: Здрилюк О. І.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2024 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Здрилюк О. І.,

суддів - Бовчалюк З. А., Карпук А. К.,

секретар судового засідання Власюк О. С.,

з участю представника особи, яка не брала участі у справі: Луцької міської ради Романової І. Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, за апеляційною скаргою особи, яка не брала участі у справі Луцької міської ради на рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 28 листопада 2023 року,

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом, який мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її сестра ОСОБА_3 , після смерті якої залишилося спадкове майно квартира АДРЕСА_1 , а також земельна ділянка площею 0,0533 для ведення садівництва, розташована на території Звірівської сільської ради Ківерцівського району Волинської області.

ОСОБА_3 за життя залишила заповіт, згідно якого усе своє майно заповіла відповідачці ОСОБА_2 ..

Про смерть сестри, яка перебувала на стаціонарному лікуванні з приводу захворювання на ковід, вона не знала, оскільки про це її ніхто не повідомив.

Згодом вона і сама захворіла на ковід, крім того, є людиною похилого віку, перенесла психологічний стрес після повномасштабного вторгнення Росії в Україну, що теж ускладнювало пошуки сестри.

Свідоцтво про смерть сестри в органах РАЦС вона отримала після закінчення строків прийняття спадщини, а тому при зверненні до нотаріуса їй було роз`яснено про необхідність звернення до суду із таким позовом.

Відповідачка спадщину за заповітом також не прийняла.

Ураховуючи наведене, просила визначити їй додатковий строк 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 28 листопада 2023 року позов задоволено.

Визначено ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В апеляційній скарзі особа, яка не брала участі у справі Луцька міська рада, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин справи, неправильне застосування норм матеріального права і порушення норм процесуального права, просить скасувати це рішення та ухвалити нове про відмову у позові.

Відзив на апеляційну скаргу учасники справи не подали.

У судовому засіданні представник Луцької міської ради апеляційну скаргу підтримала із наведених у ній підстав та просить її задовольнити.

Будучи належним чином повідомлені про день та годину розгляду справи, інші учасники справи у судове засідання не з`явилися і їх неявка відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши представника Луцької міської ради, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду, апеляційний суд доходить висновку про необхідність задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду з таких підстав.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 12611265 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За змістом частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.7).

Після смерті спадкодавця відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , а також земельну ділянку, розташовану на території Звірівської сільської ради Ківерцівського району Волинської області (а.с.12-15).

За своє життя спадкодавець залишила заповіт, відповідно до якого все належне їй на момент смерті майно заповіла ОСОБА_2 (а.с.16).

Спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилася (а.с.38-39).

Позивач у встановлений законом строк до нотаріуса не звернулася, тобто пропустила строк звернення із заявою про прийняття спадщини, про що їй було роз`яснено приватним нотаріусом Михальчук Л. В. (а.с.38).

Задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин і визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості.

Проте, до такого висновку суд дійшов помилково, без належного з`ясування усіх обставин справи, з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що 26 вересня 2023 року Луцьким міськрайонним судом Волинської області було ухвалено рішення у справі № 161/11959/23 за заявою Луцької міської ради про визнання відумерлою спадщини після смерті ОСОБА_3 , яким визнано квартиру АДРЕСА_1 відмерлою спадщиною і передано у власність Луцької міської територіальної громади в особі Луцької міської ради. На підставі цього рішення суду державним реєстратором (рішення від 11.01.2024) зареєстровано право власності на вказану квартиру за Луцькою міською територіальною громадою в особі Луцької міської ради (а.с.54-55).

Таким чином, на дату звернення із цим позовом та розгляду справи судом існувало судове рішення про визнання квартири АДРЕСА_1 відмерлою спадщиною і її передачу у власність Луцької міської територіальної громади в особі Луцької міської ради, яка позивачкою ОСОБА_1 не була залучена до розгляду цієї справи, тобто нею пред`явлено позов до неналежного відповідача.

Ураховуючи наведене, апеляційний суд доходить висновку, що при наявності Луцької міської ради, за якою визнано право власності на спірну квартиру після смерті ОСОБА_3 , позов ОСОБА_1 пред`явлено до ОСОБА_2 як до неналежного відповідача, у зв`язку із чим відсутні підстави для його задоволення.

Відповідно до ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення або змінити рішення.

Згідно зі ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Оскільки висновки суду першої інстанції про задоволення позову зроблені без належного з`ясування дійсних обставин справи, дослідження та оцінки наданих сторонами доказів, з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, то згідно зі статтею 376 ЦПК України це є підставою для скасування рішення суду з ухваленням нового судового рішення.

Зазначене судове рішення апеляційної інстанції не перешкоджає позивачці звернутися із позовом до належних відповідачів.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу особи, яка не брала участі у справі Луцької міської ради задовольнити.

Рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 28 листопада 2023 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

В позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя

Судді