УХВАЛА

06 червня 2024 року

м. Київ

справа № 753/16857/23

провадження № 61-6193ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Невкритого Володимира Юрійовича на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 29 листопада 2023 року, додаткове рішення Дарницького районного суду м. Києва від 14 грудня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», ОСОБА_2 про визнання недійсним повідомлення, запису та скасування реєстраційних дій,

ВСТАНОВИВ:

26 квітня 2024 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, представник ОСОБА_1 - адвокат Невкритий В. Ю. подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить поновити строк на касаційне оскарження, зазначені судові рішення скасувати й ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити повністю, а у задоволенні заяв про ухвалення додаткового рішення відмовити.

Клопотання заявника про поновлення строку на касаційне оскарження, мотивовано тим, що з оскаржуваним судовим рішенням апеляційної інстанції заявник ознайомився лише 28 березня 2024 року не надавши цьому відповідних доказів.

Ухвалою Верховного Суду від 09 травня 2024 року визнано наведені представником ОСОБА_1 - адвокатом Невкритим В. Ю. підстави для поновлення строку на касаційне оскарження неповажними, касаційну скаргу на зазначені судові рішення залишено без руху для усунення її недоліків та запропоновано заявнику надати відповідні докази в оригіналах або завірені в установленому порядку їх копії, якими можуть бути, наприклад: поштовий конверт з трек-номером поштового відправлення, довідка із суду щодо дати первинного надіслання (отримання/неотримання) заявнику копії судового рішення апеляційного суду, поштового відділення зв`язку тощо, або навести інші підстави та надати до суду разом із відповідними доказами, також платіжний документ або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Зазначено строк виконання ухвали та попереджено про наслідки її невиконання.

На виконання вимог, що зазначені в ухвалі Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 09 травня 2024 року заявник направив до суду разом з доказами сплати судового збору заяву про усунення недоліків касаційної скарги, однак не надав запитувані судом касаційної інстанції документи на підтвердження обставин пропуску процесуального строку на касаційне оскарження.

Як вбачається з офіційного сайту Єдиного державного реєстру судових рішень, до постанови Київського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року, повний текст якої було складено 15 березня 2024 року, забезпечено надання загального доступу 19 березня 2024 року.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Невкритий В. Ю. подав до Верховного Суду касаційну скаргу лише 26 квітня 2024 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження. Мотивуючи тим, що постанова Київського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року не направлялась у паперовому вигляді ні заявнику, ні його представнику, не надаючи при цьому жодних доказів. Крім того, вказує, що оскаржувана постанова опинилась у спамі електронної поштової скриньки позивача, через що не було можливості подати касаційну скаргу завчасно.

Отже, подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Разом з цим, всупереч вимогам статті 81 ЦПК України, заявником не доведено, що зазначені обставини пропуску строку на касаційне оскарження унеможливили подання касаційної скарги у визначений законодавством строк.

Заявник фактично посилається на ті ж самі обставини, на які вже судом була надана правова оцінка, однак не надає суду запитувані докази на підтвердження зазначених обставин пропуску строку в оригіналах або завірені в установленому порядку їх копії, якими можуть бути, як приклад, довідка із суду тощо.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судового рішення, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, у тому числі, спрямовані на своєчасне одержання судових рішень, а також підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

Необхідно підкреслити, що звернення до Верховного Суду з касаційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на касаційне оскарження, то реалізація цього права повинна відбуватися з дотриманням порядку та строків встановлених положеннями процесуального закону. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, Верховний Суд вважає, що заявнику надавався достатній строк для усунення недоліків касаційної скарги.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) визнає легітимними обмеженнями встановленні державами - членів Ради Європи вимоги щодо строків оскарження судових рішень (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року).

У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти підстави для поновлення строків для оскарження, які мають виправдовувати втручання у принцип res judicata. При цьому, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, тобто заявник зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у своїй справі.

Отже, на підтвердження наведених обставин, у разі пропуску процесуального строку на касаційне оскарження, заявник мав надати відповідні докази в оригіналах або завірені в установленому порядку їх копії.

Заявником не доведено, що ж саме заважало подати касаційну скаргу вчасно.

Зазначені заявником підстави пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення не беруться судом до уваги враховуючи таке.

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 272 ЦПК України за заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Заявником не надано Верховному Суду доказів на підтвердження того, що апеляційним судом було порушено порядок вручення копії судового рішення, передбачений статтею 272 ЦПК України та про обставини, які об`єктивно перешкоджали отримати вказане судове рішення і подати касаційну скаргу у передбачений ЦПК України строк.

Отже Верховний Суд вважає, що відсутні підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, оскільки заявник не надала суду належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску процесуального строку.

Таким чином вимоги ухвали Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 09 травня 2024 рокузаявником не виконано.

Однією із основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункти 8, 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Заявнику надавався достатній строк для усунення недоліків касаційної скарги, однак заявник не скористався своїми процесуальними правами, не проявив належної обачності у захисті своїх прав.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Заявник не демонстрував готовність брати участь у розгляді цієї справи.

Так, у кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. ЄСПЛ зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення ЄСПЛ у справі «Дія 97» проти України від 21 жовтня 2010 року).

Відтак, касаційна скарга подана до суду після закінчення строків, установлених законодавством й підстави наведені у клопотанні про поновлення строку на оскарження не можна визнати поважними, оскільки вони не свідчать про існування об`єктивних перешкод у своєчасному поданні заявником касаційної скарги й не виправдовують пропуск процесуального строку на її подання.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на оскарження, суд має виходити з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними лише у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження було зумовлено діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції й так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали своєчасному зверненню з такою скаргою.

Водночас особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми й змісту скарги, у тому числі й щодо доведення поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

Відтак, Верховний Суд констатує, що заявником не надано логічного пояснення, які об`єктивні перешкоди заважали вчасно звернутися до суду з касаційною скаргою, скориставшись своїми процесуальними правами.

Указана процесуальна поведінка не демонструє добросовісність використання своїх процесуальних прав і готовність брати участь у справі на всіх етапах її розгляду.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може бути визнано порушенням права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, в аспекті дотримання принципу правової визначеності, який включає принцип остаточності судового рішення.

ЄСПЛ зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії, № 11681/85, § 35).

Отже, оскільки у відведений судом строк, ухвала суду не виконана, що перешкоджає касаційній інстанції вирішити питання про відкриття касаційного провадження, тому касаційна скарга підлягає поверненню заявнику.

Відповідно до частини третьої статті 185, частини другої статті 393 ЦПК України у разі невиконання ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху вона вважається неподаною та повертається.

Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись статтями 185, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Невкритого Володимира Юрійовича на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 29 листопада 2023 року, додаткове рішення Дарницького районного суду м. Києва від 14 грудня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року вважати неподаною та повернути заявникові.

Копію цієї ухвали разом з доданими до скарги матеріалами надіслати скаржнику. Копію цієї ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Осіян