Справа № 466/1609/24
Провадження № 2/466/1135/24
У Х В А Л А

27 травня 2024 року Шевченківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Зими І.Є.

при секретарі - Колодій Я.П.

з участю представника позивачки ОСОБА_1

розглянувши в підготовчому судовому засіданні, в порядку загального позовного провадження, клопотання захисника Гаталяка Макара Ярославовича, в інтересах ОСОБА_2 про прийняття до спільного розгляду зустрічного позову у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя , -

встановив:

09.02.2024 ОСОБА_3 звернулась до суду з вищевказаним позовом, в якому просить ухвалити рішення, яким припинити право спільної сумісної власності ОСОБА_3 щодо автомобіля марки Volkswagen Passat номер шасі НОМЕР_1 , рік випуску 2015, шляхом стягнення з ОСОБА_2 на її користь компенсації 1/2 вартості вказаного автомобіля у сумі 421 4320 та стягнути з відповідача судові витрати.

12.03.2024 від представника відповідача, адвоката Гаталяка М.Я., до суду надійшла зустрічна позовна заява, в якій останній просить суд поділити порівну майно подружжя ОСОБА_2 і ОСОБА_3 .

В підготовче засідання представник ОСОБА_2 не з`явився. Причини неявки суду не повідомив. Також 11.04.24 на електронну адресу суду надійшло клопотання адвоката Гаталяка М.Я. про проведення розгляду справи в його відсутності.

Заслухавши думку представника позивачки з приводу прийняття до спільного розгляду зустрічного позову , суд приходить до висновку, що зустрічну позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Так у відповідності до ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору із позовних заяв про поділ майна при розірванні шлюбу, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.) та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9084,00 грн.).

Представник відповідача у заяві просить врахувати майновий стан його довірителя ОСОБА_2 та звільнити його від сплати судового збору, оскільки розмір такого перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік. Між тим суд приходить до висновку, що відповідач за первісним позовом є молодою , працездатною особою, що має змогу працювати . Також до клопотання про звільнення від сплати боргу не надано інформації про те, власником якого майна є відповідач та які витрати він несе на його утримання.

Суд також зазначає, що відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Крім того, відповідно до ч. 5ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В прохальній частині зустрічної позовної заяви, представник відповідача просить - поділити порівну майно подружжя ОСОБА_2 і ОСОБА_3 . Проте жодної інформації, яке саме конкретно майно просить поділити позивач за зустрічним позовом , заява не містить.

В матеріалах справи відсутні й докази на підтвердження вартості всього майна, яке підлягає поділу, не зазначено ціни позову, відповідно до якої слід визначити точну суми судового збору, що підлягає до сплати.

Таким чином, посилання представника відповідача ОСОБА_4 на те, що сума судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу, суд не бере до уваги.

За таких обставин, представнику відповідача необхідно конкретизувати остаточні вимоги по суті, зокрема зазначити яке саме майно підлягає поділу між сторонами, зазначити ціну позову та надати оригінал квитанції про сплату судового збору, сплаченого відповідно до ціну позову в розмірі всього майна, що підлягає поділу.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175-177 ЦПК України або не сплачені судові витрати, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Враховуюче вищевикладене, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 187 ЦПК України,-

постановив :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя залишити без руху.

Повідомити відповідача про необхідність виправити зазначені в повному тексті ухвали недоліки, надавши йому строк для усунення недоліків - 5 днів з дня отримання тексту мотивованої ухвали. Роз`яснити відповідачу , що якщо він не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатись неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 31 травня 2024 року.

Суддя: І. Є. Зима