Справа № 354/386/24
Провадження № 2/354/252/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2024 року м. Яремче

Яремчанський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої - судді Остап`юк М.В.

при секретарі Крицкалюк Я.М.

без участі сторін

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Яремче цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЕРЛИНА ІФ» до ОСОБА_1 , третя особа: Приватне акціонерне товариство «Івано-Франківський арматурний завод» про визнання договору недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

16.02.2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ПЕРЛИНА ІФ» звернулося до суду із позовом про визнання договору недійсним.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.02.2024 справа передана на розгляд судді Остап`юк М.В.

Підготовчі судові засідання у справі призначалися двічі: 23.04.2024 та 27.05.2024. Представник позивача жодного разу не з`явився.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з частинами першою-третьою статті 13 ЦПК України Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Так, підготовчі судові засідання у справі призначалися двічі.

Представник позивача жодного разу не з`явився. Про причини неявки у судові засідання не повідомляв.

При цьому, Судом вжито всіх можливих заходів щодо належного повідомлення сторону Позивача, що підтверджується матеріалами справи.

Суд звертає також увагу на те, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, зокрема, у рішенні ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 30.06.2022, справа № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22), зазначив, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з висновками, викладеними у вказаній постанові та постановах Верховного Суду від 31.08.2021 у справі № 570/5535/17 (провадження № 61-6076св21) та від 10.02.2022 в справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20) Суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, з огляду на не забезпечення позивачем ТОВ "ПЕРЛИНА ІФ" явки свого представника двічі у підготовчі судові засідання, Суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду на підставі частини третьої статті 257 ЦПК України.

У той же час, за загальним правилом, визначеним у частині другій статті 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до Суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись статтями 257, 260, 353, 354 ЦПК України, Суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЕРЛИНА ІФ» до ОСОБА_1 , третя особа: Приватне акціонерне товариство «Івано-Франківський арматурний завод» про визнання договору недійсним, - залишити без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду через Яремчанський міський суд Івано-Франківської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Повний текст ухвали складено 29.05.2024.

Суддя: М. В. Остап`юк