Справа № 302/365/24
Провадження № 2/302/182/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.06.2024 року смт.Міжгір`я

Міжгірський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючого судді: Сидоренко Ю.В.

при секретарі: Царь О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт.Міжгір`я цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ) до Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області (місцезнаходження за адресою: смт. Міжгір`я, вул. Шевченка, буд.77 Хустського району Закарпатської області), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_2 (мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 (мешкає за адресою: АДРЕСА_3 ), ОСОБА_4 (мешкає за адресою: АДРЕСА_4 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, -

В С Т А Н О В И В :

26.03.2024 року позивачка ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Шишола В.М., звернулася до Міжгірського районного суду Закарпатської області з позовом до Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області, треті особи на стороні позивача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, та у пред`явленому позові позивачка ОСОБА_1 просить визнати їй додатковий строк для прийняття спадщини на один місяць для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті прабаби по материнській лінії ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачка ОСОБА_1 посилається на ті обставини, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її прабаба ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 17 травня 2018 року. Чоловік ОСОБА_5 - ОСОБА_6 помер раніше неї, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про його смерть серії НОМЕР_2 від 24 лютого 1998 року).

Позивачка вказує, що при житті прабаба ОСОБА_5 заповітів не складала, що слідує з Інформаційноїа довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №74763349 від 16.11.2023.

У визначений ст.1270 ЦК України шестимісячний термін за померлою ОСОБА_5 спадщину ніхто не прийняв, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №74763417 від 16.12.2023 року. Дана інформація також підтверджується Інформаційною довідкою приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу Закарпатської області Дунаєва Ю.М. від 16 листопада 2023 року №133/01-16. Із змісту Довідки нотаріуса випливає, що «згідно даних із Спадкового реєстру, спадкова справа за майном померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , 1936 року народження не заводилася, що підтверджується Витягом із Спадкового реєстру №74763417 від 16.12.2023 року».

На момент смерті ОСОБА_5 разом з нею ніхто не проживав та не був зареєстрований, що підтверджується довідкою старости Торунського старостинського округу Міжгірської селищної ради Г.Ф. Головки від 05.09.2023 року.

Позивачка вказує, що у покійної ОСОБА_5 було четверо дітей: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (проживає у АДРЕСА_2 ); ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . (дід позивачки, проживає по АДРЕСА_3 ); ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (проживає у АДРЕСА_4 ; ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (померла ІНФОРМАЦІЯ_7 ).

Діти покійної ОСОБА_5 належну їй спадщину не приймали, проте належні їй житловий будинок і земельні ділянки після її смерті доглядає саме вона, позивачка ОСОБА_1 , саме з відчуття теплих родинних відносин між собою та на це була усна згода всіх дітей померлої, які виступають третіми особами без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивачки.

Позивачка вказує, що у визначений законодавством строк вона не змогла подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори через зайнятість вихованням двох малолітніх дітей. На момент смерті ОСОБА_5 у позивачки на утриманні перебувало двоє малолітніх дітей, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , який народився того року, коли померла спадкодавиця. Діти позивачки, які на той час були ще немовлятами, потребували особливої материнської опіки, що по суті перешкоджало позивачці особисто звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Враховуючи вищевикладене, позивачка просить визнати поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини за законом щодо майна померлої ОСОБА_5 та встановити їй, позивачці ОСОБА_1 , додатковий строк - один місяць, достатній для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та проживала в с.Торунь Міжгірського району Закарпатської області.

Ухвалою Міжгірського районного суду Закарпатської області від 29 березня 2024 року провадження у справі № 302/365/24 відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.30-31).

Ухвалою Міжгірського районного суду Закарпатської області від 23 квітня 2024 року провадження у справі № 302/365/24 закрито підготовче провадження по цивільній справі № 302/365/24 (провадження № 2/302/182/24) за позовом ОСОБА_1 до Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом та призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, з викликом сторін, представників сторін (а.с.49-50).

Позивачка ОСОБА_1 та її представник - адвокат Шишола В.М. в судове засідання не з`явилися, про день та час його проведення були повідомлені судом своєчасно та належним чином, проте на адресу суду представником позивача адвокатом Шишола В.М. надано письмову заяву, в якій він просить розглядати справу у його відсутність та без участі його довірителя. Позовні вимоги ОСОБА_1 підтримує у повному обсязі та просить позов задовольнити за підставами, викладеними у позовній заяві.

Представник відповідача Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області в судове засіданні не з`явився, про день і час його проведення був повідомлений судом своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомлено, проте до суду подано письмову заяву з проханням розглянути цивільну справу № 302/365/24 за відсутності представника відповідача. Заяв, доповнень, клопотань не мають, заперечень проти позову ОСОБА_1 селищна рада немає.

Треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, про день і час його проведення були повідомлені судом своєчасно та належним чином, проте на адресу суду 23.04.2024 року, вказаними третіми особами подані письмові заяви про розгляд справи у їх відсутність, та в яких вказано, що заперечень до заявленого позову ОСОБА_1 , вони не мають (а.с.42-37).

Фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалась відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

Повно та всебічно дослідивши матеріали цивільної справи № 302/365/24, з`ясувавши всі обставини по справи, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, давши їм оцінку у сукупності з оголошеними та дослідженими матеріалами справи, суд вважає, що заявлені позивачкою ОСОБА_1 позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст. 13, 43, 81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом; учасники сторін зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно положень ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , копія якого є в матеріалах справи (а.с.5).

Померла ОСОБА_5 доводиться позивачці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , прабабкою, що підтверджується наступними документами:

- свідоцтвом про народження баби позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_12 (донька прабаби - ОСОБА_5 ), серії НОМЕР_3 від 24 жовтня 1960 року (а.с.7);

- свідоцтвом про шлюб баби позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_11 та ОСОБА_12 серії НОМЕР_4 від 11 лютого 2020 року, виданим повторно (а.с.8);

- свідоцтвом про народження матері позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_13 (внучка прабаби ОСОБА_5 ), серії НОМЕР_5 від 10 січня 1978 року (а.с.9);

- свідоцтвом про укладення шлюбу матері позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_14 , серії НОМЕР_6 від 18 липня 1996 року, (а.с.10);

- свідоцтвом про народження позивачки ОСОБА_15 (правнучка ОСОБА_5 ), серії НОМЕР_7 від 01 травня 1997 року (а.с.11);

- свідоцтвом про шлюб позивачки ОСОБА_16 та ОСОБА_17 серії НОМЕР_8 від 27 травня 2016 року (а.с.12).

Згідно Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 74763349, № 76688499, виданих 16.11.2023 року та 19.04.2024 року, відповідно, приватним нотаріусом Дунаєвим Ю.М., у Спадковому реєстрі інформація щодо складання ОСОБА_5 заповітів, відсутня (а.с.15,40).

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 74763417 від 16.11.2023 року, №76688529 від 19.04.2024 року за майном померлої ІНФОРМАЦІЯ_13 ОСОБА_5 , у спадковому реєстрі відсутня інформація щодо відкриття спадкової справи після її смерті (а.с.16,41).

Згідно довідки Торунського старостинського округу Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області за вих. № 719 від 05.09.2023 року, ОСОБА_5 , 1936 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_13 , була постійним мешканцем АДРЕСА_2 , разом з нею на день її смерті ніхто не проживав (а.с.18).

Згідно ст.1216 Цивільного кодексу Україна (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав і обов`язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент смерті.

Згідно вимог ч.2 ст.1221 ЦК України якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Згідно положень ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Відповідно до ч.1 ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу її відкриття.

За вимогами ст.1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, тобто зміна власника майна, що підлягає державній реєстрації, неможлива без перереєстрації права власності.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 вбачається, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

У відповідності з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування, тому відповідач визначений в особі Пилипецької сільської ради Хустського району Закарпатської області.

Для підтвердження наявності спадкового майна, яке підлягає державній реєстрації та місця його знаходження, нотаріусу слід подати документ, що підтверджує право власності спадкодавця на майно з відміткою органу, що проводить реєстрацію, або реєстраційного посвідчення, яке є невід`ємною частиною правовстановлюючого документа.

Право власності на нерухоме майно може бути оформлене на ім`я особи, яка померла, у разі наявності документів, які б підтвердили право власності на майно цієї особи. У випадку відсутності таких документів порушене питання вирішується у судовому порядку.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно зі ст.1272 ЦК України за заявою спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За інформацією, наданою 19.04.2024 року за №74/01-16 приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Закарпатської області Дунаєвим Ю.М., за померлою ІНФОРМАЦІЯ_13 ОСОБА_5 , спадкові справи не відкривалися (а.с.39-41).

Як вбачається з наданих позивачкою документів, протягом шестимісячного строку після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивачка ОСОБА_1 своєчасно не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через зайнятість вихованням своїх двох малолітніх дітей ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 (а.с.19) та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_9 (а.с.20), який народився того року, коли померла спадкодавця. Діти позивачки, які на той час були немовлятами, потребували особливої материнської опіки, що по суті перешкоджало позивачці особисто звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_10 . Вказані причини пропуску строку на прийняття спадщини суд вважає поважними.

Відповідно до вимог ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, визначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників, їхніх представників.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що заявлені позивачкою ОСОБА_1 позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню, оскільки позивачка пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини за законом після смерті прабабусі ОСОБА_5 з поважних причин, які пов`язані із вихованням двох малолітніх дітей, при цьому інші спадкоємці, які претендують на спадщину після смерті ОСОБА_5 із заявою про прийняття спадщини за законом (запотітом), до нотаріуса не зверталися, спадкова справа після смерті ОСОБА_5 не заводилася, відповідачем по справі Міжгірською селищною радою Хустського району Закарпатської області проти позовних вимог ОСОБА_1 заперечень не висловлено, відзиву із запереченнями до суду не подано, треті особи у справі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не заперечують щодо визначення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини за законом після смерті їх матері ОСОБА_5 , та враховуючи, що задоволення вимог позивачки не порушить прав та інтересів інших осіб, тому позовні вимоги суд вважає такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі, у зв`язку з чим суд вважає необхідним надати позивачці додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті прабабусі ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_13 , оскільки строк для прийняття спадщини позивачкою ОСОБА_1 пропущений з поважних причин.

Керуючись ст.9,12,81,141,211,259,263-265,268 ЦПК України, ст.ст.1216, 1221, 1262, 1270, 1272, 1297 ЦК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щоодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_14 (громадянка України, уродженка с.Торун Міжгірського району Закарпатської області, яка зареєстрована та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_9 ) - додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Торунь Міжгірського району Закарпатської області, тривалістю один місяць, починаючи з дня набрання даним рішенням законної сили.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення через Міжгірський районний суд Закарпатської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення набирає законної сили згідно зі статтею 273 ЦПК України.

Суддя

Міжгірського районного суду

Закарпатської області Ю.В. СИДОРЕНКО