КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_____________________________________________________
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

27 травня 2024 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Ящук Т.І.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Гаращука Сергія Вікторовича на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 10 червня 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , третя особа: Регіональний сервісний центр МВС в м. Києві про витребування майна з чужого незаконного володіння,

встановив:

рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 10 червня 2022 року позов задоволено частково.

На вказане рішення суду 18 квітня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Гаращук С.В. направив поштовим зв`язком апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду, яка надійшла до суду 23 квітня 2024 року.

29 квітня 2024 року матеріали справи витребувані з Голосіївського районного суду міста Києва.

Матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду 13 травня 2024 року.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Гаращук С.В. просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що 27 березня 2024 року при перевірці судового реєстру ОСОБА_1 було виявлено, що стосовної неї винесено рішення Голосіївським районним судом міста Києва 10 червня 2022 року, про існування якого вона не знала, а тому звернулась за правовою допомогою до адвоката Гаращука С.В. 1 квітня 2024 року адвокат Гаращук С.В. звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва для ознайомлення з матеріалами справи та отримав копію рішення суду, тому саме 1 квітня 2024 року відповідачка отримала копію рішення суду.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Гаращук С.В. стверджує, що відповідачка не отримувала жодного рішення та жодних документів по справі, а тому про існування судової справи не знала та не могла навіть уявити, що така справа існує, а відтак строк для подачі апеляційної скарги пропущено з поважних причин.

Вивчивши матеріали справи, колегія суддів зазначає про наступне.

Частиною 1 статті 354 ЦПК України визначено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання)

без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення

Відповідно до частини другої статті 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Аналіз вказаної норми процесуального права свідчить, що сплив річного строку з дня складення повного тексту судового рішення є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження незалежно від причин пропуску строку на апеляційне оскарження, тобто законодавець імперативно встановив процесуальні обмеження для оскарження судового рішення зі спливом річного строку.

Виключенням з цього правила є подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученої до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, та пропуск строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва від 2 червня 2021 року відкрито провадження у даній справі та розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

20 вересня 2021 року представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Воротинцев Є.В. подав клопотання про залучення до участі у справі у якості співвідповідача - ОСОБА_1 (с.с.191-192).

Відповідно до довідки про реєстрацію місця проживання особи Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської РДА ОСОБА_1 з 15 липня 2004 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (с.с.196).

Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва від 27 вересня 2021 року залучено до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_1 , наданий їй строк для подання відзиву на позовну заяву та роз`яснено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до супровідного листа від 5 жовтня 2021 року на поштову адресу ОСОБА_1 направлено копію ухвали від 27 вересня 2021 року та копію позовної заяви з додатками (с.с.200).

Зазначені документи були отримані ОСОБА_1 10 лютого 2022 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (с.с.226).

В апеляційній скарзі представником ОСОБА_1 - адвокатом Гаращуком С.В. зазначена аналогічна поштова адреса відповідачки.

За таких обставин, доводи представника відповідачки - адвоката Гаращука С.В., що ОСОБА_1 не була обізнана про наявність судової справи спростовуються вищезазначеними матеріалами справи.

Крім того, відповідачем у даній справі також був ОСОБА_4 , який проживає за однією адресою з ОСОБА_1 та отримував копію позовної заяви 3 серпня 2021 року (с.с.147) за цією ж поштовою адресою.

Отже, ОСОБА_1 була повідомлена про розгляд справи судом у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Частиною другою статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» визначено, що усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в

електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Судові рішення також можуть публікуватися в друкованих виданнях із додержанням вимог цього Закону.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень, рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 10 червня 2022 року надіслано до ЄДРСР 10 червня 2022 року та забезпечено надання загального доступу 13 червня 2022 року.

За таких обставин, відповідачка ОСОБА_1 мала можливість ознайомитися з повним текстом рішення суду у Єдиному реєстрі судових рішень з 13 червня 2022 року.

Разом з цим, апеляційна скарга на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 10 червня 2022 року направлена представником ОСОБА_1 - адвокатом Гаращуком С.В. 18 квітня 2024 року, тобто після спливу більше ніж одного року з дня складення повного тексту судового рішення, що є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження незалежно від поважності причин пропуску такого строку.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до статті 129 Конституції України однією із основних засад судочинства визначено забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

При цьому забезпечення апеляційного оскарження рішення суду має бути здійснено судами з урахуванням принципу верховенства права і базуватися на справедливих судових процедурах, передбачених вимогами законодавства, які регулюють вирішення відповідних процесуальних питань.

Водночас суд з одного боку має виходити з конституційної засади забезпечення права на апеляційного оскарження, а з іншого, зважаючи на розумність строків, запобігти порушенню принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (§ 27 рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», та «Трух проти України» (ухвала) від 14 жовтня 2003 року).

Оскільки апеляційну скаргу представником ОСОБА_1 - адвокатом Гаращуком С.В. подано після спливу більше одного року з дня складання повного тексту судового рішення, будь-яких обставин непереборної сили, які завадили відповідачці ОСОБА_1 подати апеляційну скаргу у строки, визначені ЦПК України, представником відповідачки не зазначено, тому наявні підстави для відмови у відкритті апеляційного провадження, виходячи з вимог частини 2 статті 358 ЦПК України. При цьому поважність причин пропуску такого строку значення немає.

Доводи щодо поважності пропуску строку на апеляційне оскарження не підлягають оцінці судом, оскільки строк, передбачений частиною другою статті 358 ЦПК України, є присічним.

Подібні за змістом висновки містяться у постановах Верховного Суду від 02 вересня 2020 року у справі № 757/15679/16-ц, від 14 квітня 2021 року у справі № 333/7816/14-ц, від 21 квітня 2022 року у справі № 640/5786/14-ц, та від 7 квітня 2023 року у справі № 752/10182/20.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ч. 2 ст. 358 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника

ОСОБА_1 - адвоката Гаращука Сергія Вікторовича на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 10 червня 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , третя особа: Регіональний сервісний центр МВС в м. Києві про витребування майна з чужого незаконного володіння відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.І. Ящук