УХВАЛА

30 травня 2024 року

м. Київ

справа № 359/3342/22

провадження № 61-6986ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Червинської М. Є. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 23 лютого 2024 року (про відмову в роз`ясненні ухвали Київського апеляційного суду від 09 лютого 2024 року) в справі за позовом ОСОБА_1 до Державної установи «Бориспільська виправна колонія (№ 119) про визнання умов трудового договору протиправними та недійсними, визнання частково нечинним штатного розпису, зобов`язання привести штатний розпис у відповідність із класифікатором посад та законом, внести зміни у наказ про призначення на посаду, встановити надбавки та премію, стягнення недоплаченої частини заробітної плати, визнання протиправними дій щодо заниження розміру премій, зобов`язання скасувати накази та встановити новий розмір премій, стягнення недоплаченої частини премій, компенсації за невикористані відпустки, компенсації за використання особистого комп`ютера та принтера, визнання дій протиправними та такими, що вводили в оману щодо встановлення заниженого розміру посадового окладу, зобов`язання скасувати наказ про підвищення посадового окладу, стягнення посадової надбавки в подвійному розмірі, недоплаченої матеріальної допомоги, зобов`язання скасувати наказ про звільнення з роботи, поновлення на роботі

ВСТАНОВИВ:

У червні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від

30 листопада 2023 року відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_1 у цій справі.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09 лютого 2024 року апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30 листопада 2023 року залишено без руху.

У лютому 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду апеляційної інстанції із заявою про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 09 лютого 2024 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 лютого 2024 року ОСОБА_1 у задоволенні заяви про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 09 лютого 2024 року відмовлено.

ОСОБА_1 13 травня 2024 року звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 23 лютого 2024 року про відмову в роз`ясненні ухвали Київського апеляційного суду від 09 лютого 2024 року.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пунктів 4, 6 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено: рішення (ухвала), що оскаржується; клопотання особи, яка подає скаргу.

Зі змісту касаційної скарги встановлено, що вона подана на ухвалу Київського апеляційного суду від 23 лютого 2024 року, проте у скарзі відсутня її прохальна частина, а саме якій судові рішення заявник просить скасувати у відповідності до вимог статті 409 ЦПК України.

Крім того, згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

За таких обставин, відповідно до вимог частини другої, четвертої статті 392 ЦПК України, заявник має право надіслати на адресу суду уточнену редакцію касаційної скарги, в якій має право викласти прохальну частину у відповідності до вимог статті 409 ЦПК України та надіслати докази направленняуточненої скарги та доданих до неї матеріалів іншим учасникамсправи.

Згідно з статтею 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.

Із Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що Київським апеляційним судом винесено оскаржену ухвалу 23 лютого 2024 року, дата виготовлення повного тексту якої відсутня, тобто останнім днем касаційного оскарження даної ухвали, з урахуванням частини третьої статті 124 ЦПК України, є 25 березня 2024 року.

Заявник звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою 13 травня

2024 року, через систему «Електронний суд», тобто з пропуском строку, встановленого статтею 390 ЦПК України.

Разом з касаційною скаргою заявником подано клопотання про поновлення строку для подачі скарги, в якому він просив продовжити строк для усунення недоліків скарги. Вказує, що звертався 27 березня 2024 року до Верховного Суду з касаційною скаргою на судові рішення Київського апеляційного суду та 10 травня 2024 року дізнався, що таку скаргу залишено без руху та вже

11 травня 2024 року її було повернуто.

Оскільки, ухвалою Верховного Суду від 09 травня 2024 року (провадження

№ 61-4543ск24)касаційну скаргу ОСОБА_1 було визнано неподаною та повернуто, не може бути вирішено питання про продовження строку для усунення недоліків повторно поданої скарги в касаційному провадженні провадження № 61-6986ск24. При цьому не можливо встановити які судові рішення оскаржував заявник у вперше поданій скарзі.

З огляду на викладене вказане клопотання ОСОБА_2 про продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги слід залишити без розгляду.

Пунктом восьмим частини другої статті 392 ЦПК України визначено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено: дата отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується.

Згідно з пунктом другим частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

Відповідно до вимог частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, заявник має право надіслати на адресу суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 25 січня 2024 року із зазначенням поважних підстав для поновлення такого строку та надати докази про це або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Крім того, заявником не сплачено судовий збір у встановленому законом розмірі.

Згідно пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Зазначена пільга не поширюється на вимоги позивача про визнання умов договору недійсними, визнання штатного розкладу в частині нечинним, зобов`язання відповідача привести штатний розпис у відповідність з класифікатором, зобов`язання начальника Бориспільської виправної колонії №119 встановити відсоткову надбавку за високі досягнення в праці, встановлення премії в розмірі 180% посадового окладу, визнання протиправними дій, зобов`язання начальника Бориспільської виправної колонії №119 скасувати накази та встановити розмір премій, визнання протиправними та такими, що вводять в оману дії колишнього начальника Бориспільської виправної колонії №119.

Отже за касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від

23 лютого 2024року судовий збір підлягає сплаті.

Підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що ставка судового збору за подачу фізичною особою касаційної скарги на ухвалу суду складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 01 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу у розмірі 3 028,00 грн.

Відповідно до частини третьої статті 2 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, заявник має сплатити за подання касаційної скарги судовий збір у розмірі 484,48 грн (3 028,00 грн х 0,2) х 0,8).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України У разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Ураховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 23 лютого 2024 року (про відмову в роз`ясненні ухвали Київського апеляційного суду від 09 лютого 2024 року) залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк - десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині наведення поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження заявнику буде відмовлено у відкритті касаційного провадження, а в разі невиконання вимог іншої частини даної ухвали касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Є. Червинська