УХВАЛА

05 червня 2024 року

м. Київ

справа № 638/2517/18

провадження № 61-10002св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого -Луспеника Д. Д.,
суддів:Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Коломієць Г. В.,Гулька Б. І., Лідовця Р. А.,
учасники справи:

позивачка - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Бессонова Ольга Миколаївна, на постанову Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2023 року у складі колегії суддів: Лобова О. А., Дорош А. І., Триголова В. М.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У лютому 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовну заяву обґрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 її подруга ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з якою вона дружила зі студентських років, склала на її користь заповіт.

Також зазначала, що вона була хрещеною матір`ю ОСОБА_3 , вони постійно підтримували між собою дружні стосунки, часто зустрічались, спілкувались засобами телефонного зв`язку. Майже кожен вихідний день ОСОБА_3 приїжджала до неї в гості, допомагала продуктами, овочами, фруктами. На початку червня місяця 2017 року ОСОБА_3 повідомила позивачці, що захворів її чоловік і потребує догляду, тому вона буде мешкати у нього, попросила їй не дзвонити деякий час, сказала, що сама зателефонує, коли у неї буде можливість. У жовтні місяці позивачка подзвонила ОСОБА_3 сама, але телефон не відповідав. У грудні 2017 року ОСОБА_1 поїхала до квартири ОСОБА_3 , але двері в під`їзді ніхто не відкрив. 06 лютого 2018 року позивачка отримала листа із Шостої Харківської державної нотаріальної контори, з якого їй стало відомо, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 і позивачку запрошують до нотаріальної контори для можливості оформлення спадщини. 07 лютого 2018 року позивачка звернулась до Шостої Харківської державної нотаріальної контори із заявою про роз`яснення оформлення спадщини після померлої ОСОБА_3 , де їй роз`яснили, що вона пропустила шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини, тому їй необхідно звернутися до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

З огляду на наведене позивачка просила суд визнати, що вона пропустила строк для подачі заяви до нотаріальної контори для вступу у спадщину із поважних причин, та визначити їй додатковий строк терміном два місяці для подачі заяви до Шостої Харківської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 27 січня 2022 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що обставини, на які посилається позивачка, як на підставу для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме необізнаність про смерть спадкодавця, без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчать про поважність пропуску позивачкою зазначеного строку.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 27 січня 2022 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про задоволення позову. Визначено ОСОБА_1 додатковий строк - два місяці, для прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 1 697,20 грн.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції та увалюючи нове судове рішення про задоволення позову, апеляційний суд дійшов висновку про те, що наведені позивачкою причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними, оскільки нотаріус повідомив позивачку про смерть спадкодавця ОСОБА_3 та можливість подання нею заяви про прийняття спадщини вже після закінчення встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини, що об`єктивно позбавило позивачку можливості подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк.

Також апеляційний суд дійшов висновку про те, що необізнаність ОСОБА_1 , яка не належить до осіб першої черги спадкоємців за законом після смерті ОСОБА_3 і не проживала із спадкодавцем на час її смерті, про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги та позиція інших учасників справи

05 липня 2023 року адвокат Бессонова О. М., яка діє в інтересах ОСОБА_2 , звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2023 року, у якій, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення та передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Як на підставу касаційного оскарження заявниця посилається на неврахування апеляційним судом правових висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20, від 13 грудня 2018 року у справі № 459/295/16-ц, від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц, від 25 листопада 2020 року у справі № 362/3992/19, від 12 червня 2023 року у справі № 205/7739/21 (пункт 1 частини другої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України, далі - ЦПК України).

Касаційна скарга обґрунтована тим, що апеляційний суд:

- безпідставно послався на відсутність у матеріалах справи доказів того, що позивачка за життя спадкодавця ОСОБА_3 була обізнана про заповіт на її користь;

- не врахував, що в апеляційній скарзі позивачка навела додаткові фактичні підстави позову, які не були предметом розгляду суду першої інстанції;

- проігнорував, що відсутність інформації про смерть спадкодавця не є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для подання заяви про прийняття спадщини спадкоємцем.

Крім того, у касаційній скарзі адвокат Бессонова О. М., яка діє в інтересах ОСОБА_2 , просить зупинити виконання оскаржуваної постанови Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2023 року, посилаючись на те, що позивачка під час розгляду справи у Верховному Суді вступить у спадщину та буде намагатися реалізувати права на спадкове майно.

04 серпня 2023 року адвокат Бессонова О. М., яка діє в інтересах ОСОБА_2 , потворно звернулася до Верховного Суду із клопотанням про зупинення виконання постанови Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2023 року, яке обґрунтувала тим, що державним виконавцем відкрито виконавче провадження з виконання оскаржуваної постанови.

25 серпня 2023 року адвокат Бессонова О. М., яка діє в інтересах ОСОБА_2 , втретє звернулася до Верховного Суду з клопотанням про зупинення виконання (дії) постанови Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2023 року, яке обґрунтувала тим, що набрання законної сили оскаржуваною постановою створює позивачу сприятливі умови для оформлення спадкових прав на належну спадкодавцю квартиру, що може призвести до видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину та реєстрацію права власності. Зокрема, представник позивачки у телефонній розмові повідомив представника відповідача про намір реалізації спадкового майна, що у подальшому може призвести до нових спорів.

02 жовтня 2023 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу адвоката Бессонової О. М., яка діє в інтересах ОСОБА_2 , в якому зазначила про те, що відповідач ОСОБА_2 помер ще ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції у м. Харків, свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , а адвокат Бессонова О. М. не повідомила касаційний суд про вказаний факт при подачі касаційної скарги. Також заявниця вказала на необґрунтованість та безпідставність доводів касаційної скарги і про відсутність підстав для скасування оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції.

04 жовтня 2023 року адвокат Бессонова О. М., яка діє в інтересах ОСОБА_2 , подала до Верховного Суду доповнення до своєї касаційної скарги, в якому зазначила, що з метою підтвердження наведеного у касаційній скарзі факту обізнаності позивачки про наявність заповіту ОСОБА_3 вона звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова з клопотанням про витребування аудіозапису судового засідання, де позивачка визнала цей факт. Через особливості роботи суду, підготовка потрібного аудіозапису здійснювався працівниками суду тривалий час і він був отриманий заявником вже після сплину строку на касаційне оскарження постанови суду апеляційної у цій справі, визначеного частиною першою статті 390 ЦПК України. Тому адвокат Бессонова О. М.просила Верховний Суд визнати поважною причину пропуску строку на подання доповнень до касаційної скарги та прийняти ці доповнення до розгляду.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Верховного Суду від 05 липня 2023 року касаційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Бессонова О. М., на постанову Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2023 року передано на розгляд судді-доповідачу Гулейкову І. Ю.

Ухвалою Верховного Суду від 24 липня 2023 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Бессонова О. М., на підставі пункту 1 частини другої статті 389 ЦПК України; витребувано матеріали справи № 638/2517/18 із Дзержинського районного суду м. Харкова; відмовлено у задоволенні клопотання заявника про зупинення виконання постанови Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2023 року; надано іншим учасникам справи строк для подання відзивів на касаційну скаргу.

Ухвалою Верховного Суду від 17 серпня 2023 року відмовлено у задоволенні другого клопотання адвоката Бессонової О. М., яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про зупинення виконання постанови Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2023 року.

06 вересня 2023 року матеріали справи № 638/2517/18 надійшли до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 18 вересня 2023 року відмовлено у задоволенні третього клопотання адвоката Бессонової О. М., яка діє в інтересах ОСОБА_2 про зупинення виконання та дії постанови Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2023 року.

30 квітня 2024 року Верховний Суд звернувся до Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції із запитом (вих. № 13420/0/222-24) про надання інформації з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо відповідача ОСОБА_2 , рнокпп: НОМЕР_2 .

21 травня 2024 року до Верховного Суду від Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надійшов лист від 04 травня 2024 року № 2177/2217-10-24-32.24, у якому, зокрема, зазначено, що у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян наявний актовий запис № 5937, складений 24 квітня 2020 року, про смерть громадянина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Ухвалою Верховного Суду від 29 травня 2024 року справу № 638/2517/18 призначено до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Перевіривши доводи касаційної скарги, а також матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що касаційне провадження за касаційною скаргою підлягає закриттю з огляду на таке.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та їх правове обґрунтування

Представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє (частина перша статті 237 Цивільного кодексу України, далі - ЦК України).

Метою інституту представництва є забезпечення реалізації прав та інтересів довірителя.

Особа, що виступає від імені довірителя, зобов`язана діяти в інтересах останньої добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень.

Відповідно до частини третьої статті 392 ЦПК України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

Згідно із частиною четвертою статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до частини другої статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Згідно з пунктом 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (далі - Положення), ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Відповідно до підпунктів 12.3 та 12.4 пункту 12 Положення ордер має містити посилання на договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа, а також назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Договір про надання правової допомоги визначає взаємні права й обов`язки адвоката (адвокатського об`єднання) та клієнта, який звернувся за правовою допомогою, а також обсяг повноважень адвоката (адвокатського об`єднання) при здійсненні представництва інтересів клієнта, в тому числі в судах.

Відповідно до частин першої та третьої статті 27 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги укладається в письмовій формі. До договору про надання правової допомоги застосовуються загальні вимоги договірного права.

Згідно з частиною першою статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України договір є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків.

Згідно з частиною четвертою статті 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Частиною першою статті 608 ЦК України визначено, що зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Отже, з аналізу наведених правових норм випливає, що права та обов`язки фізичної особи як клієнта за договором про надання правової допомоги нерозривно пов`язані з особою такого клієнта і не можуть бути реалізовані та/або виконані іншою особою, в тому числі спадкоємцями. Договір про надання правової допомоги фізичній особі припиняє свою дію в момент смерті такої особи.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що 17 липня 2018 року між ОСОБА_2 і адвокатом Бессоновою О. М. укладено договір про надання правової допомоги (а. с. 50).

05 липня 2023 року адвокат Бессонова О. М., яка діяла від імені та в інтересах відповідача ОСОБА_2 , подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2023 року у справі № 638/2517/18.

На підтвердження повноважень на підписання цієї касаційної скарги адвокат Бессонова О. М. надала Верховному Суду ордер на надання правової допомоги у Касаційному цивільному суді у складіВерховного Суду від 03 липня 2023 року серії АХ № 1138028, оформлений на підставі вказаного договору про надання правової допомоги від 17 липня 2018 року, а також витяг з Єдиного реєстру адвокатів України, який містить інформацію щодо неї як адвоката.

У відзиві на касаційну скаргу від 02 жовтня 2023 року позивачка ОСОБА_1 зокрема зазначила про те, що відповідач ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Листом від 04 травня 2024 року № 2177/2217-10-24-32.24 Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції підтвердив факт смерті відповідача ОСОБА_2 , з огляду на актовий запис у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян № 5937, складений 24 квітня 2020 року.

Зважаючи на викладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що на момент подачі адвокатом Бессоновою О. М. від імені ОСОБА_2 касаційної скарги на постанову Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2023 року у справі № 638/2517/18(05 липня 2023 року) відповідач ОСОБА_2 помер, договір про надання правової допомоги від 17 липня 2018 року припинив свою дію, а адвокат Бессонова О. М. не мала жодних повноважень на підписання касаційної скарги від імені ОСОБА_2 .

Висновки

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 396 ЦПК України суд касаційної інстанції закриває касаційне провадження, якщо після відкриття касаційного провадження виявилося, що касаційну скаргу не підписано, подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, або підписано особою, яка не має права її підписувати.

Ураховуючи, наведене, касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Бессонова О. М., на постанову Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2023 рокупідлягає закриттю.

Керуючись статтями 389, 396 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Бессонова Ольга Миколаївна, на постанову Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини закрити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийД. Д. Луспеник
Судді: І. Ю. Гулейков

Б. І. Гулько
Г. В. Коломієць
Р. А. Лідовець