Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 червня 2024 року м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючий - суддя Власова Ю.Ю.

секретар судового засідання Іоненко С.Р.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

представник позивача адвокат Сорока Олена Олексіївна,

відповідач Харківська міська рада,

представник відповідача Рєзанов Андрій Борисович,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Жовнір Тетяна Леонідівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Харківської міської ради, якою просить визначити йому додатковий строк терміном на три місяці для прийняття спадщини за заповітом від 11.10.2022 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Аргументи учасників справи.

У відзиві відповідач Харківська міська рада позов не визнав, просив відмовити у його задоволенні.

Участь у справі сторін.

У судове засідання позивач, належним чином повідомлений про дату, час і місце цього засідання, не з`явився, в матеріалах справи наявні повноваження представника позивача, яка надає правову допомогу.

Представник позивача ОСОБА_3 у судовому засіданні вимоги позову ОСОБА_1 підтримала, та просила задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову.

Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Жовнір Т.Л. у судове засідання не з`явилася, надавши суду заяву з проханням розглядати справу за її відсутністю.

Рух справи.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 04.01.2024 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 13.02.2024 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд якої постановлено здійснювати за правилами загального провадження.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 17.04.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 02.02.2022 року складено актовий запис № 2094.

Після смерті ОСОБА_2 залишила заповіт від 11.01.2022, посвідчений приватним нотаріусом Білозьоровою Г.А., який зареєстровано в реєстрі № 15-16, згідно якого, належну їй на праві приватної власності квартиру АДРЕСА_1 заповіла позивачу ОСОБА_1 , а якщо він помре раніше неї, тобто до відкриття спадщини, не прийме або відмовиться від спадщини чи буде усунений від права на спадкування, то вищезазначене майно заповіла ОСОБА_5 .

Позивач ОСОБА_1 у межах шестимісячного строку не вчиняв дій, спрямованих на прийняття спадщини, оскільки з початком повномасштабного вторгнення та введені по всій країні військового стану 24.02.2022, він виїхав з міста Харкова до м. Луцьк, де зареєструвався як внутрішньої переміщена особа.

При отриманні консультації у 2022 році у м. Луцьк, місцеві нотаріуси повідомили, що відкрити спадщину особа може після закінчення військового стану протягом 6 місяців, тобто строк на прийняття спадщини не є пропущеним.

Прибувши до м. Харкова для фіксації обстрілів житла у квітні 2023, ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Жовнір Т.Л. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, проте отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 05.05.2023, оскільки ним пропущено строк на прийняття спадщини відповідно до вимог ЦК України.

Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду.

За приписами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно ст.ст. 1217, 1218 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (частини 3 статті 1223 ЦК України).

Відповідно до статей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування з заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: (1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; (2) ці обставини суд визнав поважними.

Вказаний висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26.09.2012 у справі № 6-85цс12 та від 04.11.2015 у справі № 6-1486цс15.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 за № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який триває до теперішнього часу та не скасовувався.

Відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", в редакції від 06.03.2022, на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

29.06.2022 внесені зміни до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", відповідно до яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

При цьому, Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі «Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». Крім того, у справі «Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля.

Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979, ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Врахував принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивачки в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд приходить до висновку, що встановлені в межах розгляду даної справи обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивачки, як спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення їй додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом двох місяців.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

В зв`язку з тим, що позивач не заявляє вимоги про стягнення з відповідача на його користь судових витрат, суд, керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у статті 13 ЦПК України, не вирішує питання про розподіл судових витрат відповідно до статті 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 5, 10, 12, 13, 81, 141, 247, 263-265, 268, 273, 280-284 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Жовнір Тетяна Леонідівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , що зареєстрований у АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , в три місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Позивач - ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 .

Представник позивача - адвокат Сорока Олена Олексіївна, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 1426 від 14.02.2007р., АДРЕСА_3 .

Відповідач - Харківська міська рада, м. Харків, майдан Конституції, 7.

Представник відповідача - ОСОБА_4 , м. Харків, майдан Конституції, 7.

Повний текст рішення складений і підписаний 07.06.2024.

Суддя Ю.Ю. Власова