Провадження №2/760/2769/24
У Х В А Л А

про передачу справи на розгляд іншому суду

04 червня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Аксьонової Н.М.,

з участю секретаря судового засідання Тодосюк Г.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленя (виклику) сторін цивільну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Квітень» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внесках на експлуатацію будинку,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСББ «Квітень» звернулось до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість по внесках на експлуатацію будинку, що виникла станом на 30 квітня 2020 року та становить 64127,43 грн та судовий збір у розмірі 2102 грн.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 грудня 2020 року справу розподілено судді Аксьоновій Н.М.

Ухвалою від 24 грудня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою від 10 лютого 2021 року у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про передачу справи за підсудністю до Голосіївського районного суду м. Києва було відмовлено, оскільки для визначення територіальної юрисдикції (підсудності) справи необхідно застосовувати правила підсудності визначені ст.27 ЦПК України.

Проте, суд дійшов помилкового висновку про підсудність справи Солом`янському районному суду м. Києва з огляду на таке.

Згідно ч.1 ст.30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Згідно з п.42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ" № 3 від 01.03.2013, виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (ч.1 ст.114 ЦПК). Згідно з положеннями ст.181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (ст.358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності, та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про унення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 лютого 2021 року у справі №911/2390/18, зазначила, що словосполучення «з приводу нерухомого майна» у частині третій статті 30 ГПК України необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення. Тому до спорів, предметом яких є стягнення заборгованості, яка виникла внаслідок невиконання зобов`язань за договором, який укладений щодо користування нерухомим майном, поширюються норми частини третьої статті 30 ГПК України.

Як вбачається із матеріалів справи предметом спору є стягнення заборгованості по внесках на експлуатацію будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , тобто територіально розташованого в Голосіївському районі м. Києва.

Відтак, спір, що виник між сторонами, є спором з приводу нерухомого майна.

Таким чином, відповідно до ст.30 ЦПК України, даний позов не підсудний Солом`янському районному суду м. Києва, оскільки повинен подаватись за правилами виключної підсудності за місцем знаходження нерухомого майна, з приводу якого заявлено позовні вимоги.

В такому випадку можливість застосування інших правил територіальної підсудності виключається.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що справу необхідно направити за територіальною підсудністю до Голосіївського районного суду міста Києва.

Керуючись статтями 27, 30, 31, 32, 187, 353-354 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Цивільну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Квітень» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внесках на експлуатацію будинку - передати на розгляд до Голосіївського районного суду міста Києва (03127, м. Київ, вул. Полковника Потєхіна, 14-А).

Передача справи за підсудністю з підстави, передбаченої п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України, здійснюється не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Солом`янський районний суд міста Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова