ОЧАКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 483/606/24
Провадження № 2/483/288/2024
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 травня 2024 року м. Очаків

Суддя Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області Шевиріна Т.Д., дослідивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И Л А :

13 травня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області з позовом, предметом якого є: визнання права власності на земельні ділянки площею 8,7733 га за кадастровим номером :02:000:1741 та площею 0,2390 за кадастровим номером :02:000:1970 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої вимоги позивачка обґрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина на майно у виді спірних земельних ділянок. Вона у передбачений законом строк звернулася до нотаріуса з приводу оформлення спадкових прав на земельні ділянки. Оскільки реалізувати своє право на спадщину у позасудовому порядку вона не має можливості через відсутність оригіналу заповіту на її ім`я, вона змушена звернутися до суду з вказаним позовом.

Відповідно до положень ст.ст. 55, 124 Конституції України та статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам статей 175 та 177 ЦПК України.

У статті 175 ЦПК України викладені вимоги до позовної заяви.

Частиною третьою статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (частина четверта статті 177 ЦПК України).

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (частина друга статті 176 ЦПК України).

Відповідно до преамбули Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (далі Закон № 3674 VI) цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Статтею 2 Закону № 3674 VI визначено, що платники судового збору це громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону № 3674 VI).

Згідно з частинами першою, третьою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, як така, що подана з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України, а саме: не зазначено ціну позову з урахуванням дійсної вартості спірного майна (земельних ділянок) з відповідним обґрунтуванням на день подання позову. При цьому, судовий збір сплачено у розмірі 968 грн 96 коп. з урахуванням коефіцієнту для подачі позовної заяви через підситистему «Електронний суд».

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, заявлені позовні вимоги про визнання права власності на земельні ділянки є вимогами майнового характеру, а ціна позову за такою вимогою визначається вартістю майна.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Визначення майнового права наведено у статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», згідно з якою майновими правами, які можуть оцінюватися, визнаються будь-які права, пов`язані з майном, відмінні від права власності, у тому числі права, які є складовими частинами права власності (права володіння, розпорядження, користування), а також інші специфічні права (права на провадження діяльності, використання природних ресурсів тощо) та права вимоги.

Згідно зі ст. 4 Закон № 3674 VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленому законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року встановлено на рівні 3 028 гривень.

Згідно з п.1 ч. 2 ст. 4 Закон № 3674 VI, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлюються у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху і надає строк для усунення недоліків позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, ч. 1 ст. 185, 353 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що для усунення недоліків необхідно подати до суду позовну заяву у новій редакції, в якій, крім раніше викладеного, зазначити:

-ціну позову з урахуванням дійсної вартості спірного майна (земельних ділянок) з відповідним обґрунтуванням на день подачі позову;

-у разі якщо ціна позову буде перевищувати 121 120 грн, доплатити судовий збір в розмірі 1 відсотка від ціни позову, але не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (з урахуванням сплаченого судового збору у розмірі 968 грн 96 коп.), а також подати до суду оригінал квитанції, що підтверджує цю сплату.

Роз`яснити, що у разі усунення вказаних вище недоліків у встановлений судом строк, позовна заява вважатиметься поданою у день первісного подання до суду та що в іншому разі вона вважатиметься неподаною і її буде повернуто.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат (судового збору) може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Позивач, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому цієї ухвали.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: