УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
4 березня 2024 р. Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі:
головуючого судді Соболєвої І.П.,
за участі секретаря судового засідання Лазоренко Д.М.,
позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача адвоката Погосян М.А.,
представників відповідача 1 Харламова Д.І., Шахрая О.В.,
розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 в особі адвоката Погосян Маргарити Арсенівни до Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ РЕД ЛАЙН» в особі директора Тітової Вікторії Василівни, Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради, про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії,
визнати дії Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ РЕД ЛАЙН» (директор ОСОБА_3 ) стосовно подання заяві 42-5/04-25 від 20.02.2023 про власника житла про зняття особи із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) до Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради незаконними;
визнати незаконними дії Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради щодо зняття з реєстрації місця проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ;
зобов`язати Департамент реєстраційних послуг Запорізької міської ради здійснити дії щодо скасування відомостей про зняття з зареєстрованого місця проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .
Ухвалою судді від 28.11.2023 було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите загальне позовне провадження у справі.
Позивач ОСОБА_1 та його представник в підготовчому засіданні просили прийняти до розгляду заяву про зміну підстави позову шляхом доповнення позовної заяви додатковим змістом від 13.02.2024. Також просили та вважали за можливе закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду. Вважають, що ними вирішені питання про коло осіб по справі, що вони повідомили про всі обставини справи, які їм відомі, а також надані всі докази, на які вони посилаються у позові.
Представники відповідача-1 в підготовчому засіданні не заперечували проти закриття підготовчого провадження, зазначив, що ними подані всі докази, на які вони посилаються у своїх запереченнях, необхідні клопотання вирішені, просили призначити справу до судового розгляду по суті.
Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Статтею 196 ЦПК України визначено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.
Положеннями статті 189 ЦПК України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).
Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Принцип диспозитивності цивільного судочинства визначений у статті 13 ЦПК України, вимагає від суду розглядати справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Процесуальні права та обов`язки сторін визначені статтею 49 ЦПК України.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Цивільне процесуальне законодавство не проводить розмежування позовних вимог на первинні та похідні позовні вимоги та презюмує, що кожна із заявлених вимог буде розглянута з дотриманням принципів пропорційності і верховенства права.
Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.
Верховний Суд у постанові від 09.07.2020 по справі № 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.
Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.
Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.
Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.
Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.
Зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи: заміна одних позовних вимог іншими; доповнення позовних вимог новими; вилучення деяких із позовних вимог; пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.
Враховуючи вищезазначене, суд вважає заяву про зміну підстави позову шляхом доповнення позовної заяви додатковим змістом від 13.02.2024, такою, що фактично дублює оновлену позовну заяву від 25.12.2023, якій в свою чергу надано оцінку ухвалою суду від 23.01.2024 року. Водночас відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. Отже судом вказана заява позивачів долучена до матеріалів цивільного провадження, аналіз і оцінка доказів у їхній сукупності, які будуть добуті в ході судового розгляду надається судом в нарадчій кімнаті.
Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.
Згідно з ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.
Пунктом 15 частини другої статті 197 ЦПК України визначено, що у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань у разі складності справи) для розгляду справи по суті.
Суд вважає, що є підстави для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, оскільки до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті процесуальних дій вчиняти не потрібно, всі клопотання та заяви, що підлягали вирішенню під час підготовчого провадження, уже вирішені судом, інші клопотання від учасників справи не надходили, учасники справи просять закрити підготовче провадження, тому справа може бути призначена до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження з встановленням загального порядку дослідження доказів у справі.
Згідно ч. 5 ст. 200 ЦПК України, суд з`ясовує думку сторін щодо дати призначення судового засідання для розгляду справи по суті.
Керуючись ст.ст. 49, 197, 200, 211, 260 ЦПК України, суд
Закрити підготовче провадження у справі та призначити справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі на 25 квітня 2024 року о 10:00 год. в залі судових засідань Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 107Б.
В судове засідання викликати учасників справи.
Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.
Суддя І.П. Соболєва