26.04.2024 Справа № 363/4820/23
РІШЕННЯ

Іменем України

ЗАОЧНЕ

26 квітня 2024 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області в складі головуючого судді Свєтушкіної Д.А., за участі секретаря судових засідань Крикун Ю.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,-

УСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області від представника позивача адвоката Фесенка А.Л. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, у якій з урахуванням збільшених позовних вимог просить стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі - 1/2 частки від всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше мінімального рекомендованого прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня звернення до суду з позовною заявою і до досягнення до досягнення найстаршою дитиною повноліття. ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом, посилаючись на те, що 8 серпня 2015 року був зареєстрований шлюбу між позивачкою і відповідачем Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Вишгородського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 228. Від шлюбу у подружжя народились спільні діти: син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і донька ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . 20 квітня 2023 року Вишгородський районний суд Київської області за заявою позивачки розірвав шлюб між подружжям ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (справа № 363/1047/22). Зазначив, що відповідач після початку збройної агресії РФ проти держави України, скориставшись тим, що у позивачки є третя група інвалідності, виїхав разом з нею та їх двома малолітніми дітьми за кордон. Потім, відмовився проживати з ними, внаслідок чого ОСОБА_1 вимушена була розірвати шлюб. Відповідач відмовляється виконувати покладені на нього Законом України обов`язки по утриманню своїх двох малолітніх дітей. Приймаючи до уваги, що позивачка має третю групу інвалідності, двох малолітніх дітей, доньці Ульяні виповнилось тільки три роки, перелічені умови обмежують її працевлаштуватись і отримувати таку заробітну плату, яка б дозволяла доньку оформити в приватний дитячий садок, найняти приватного вихователя або покоївку, яка б у відсутність позивачки доглядала за її двома малолітніми дітьми. Крім того, зазначив, що відповідач фізично здоровий, працює але приховує своє офіційне місце роботи і фактичне місце проживання та не має інших малолітніх дітей, непрацездатних батьків і не сплачує аліменти на їх утримання. Оскільки відповідач не виконує своїх зобов`язань, передбачених законодавством у добровільному порядку, ніякої матеріальної допомоги не надає, тому позивач вимушена звертатись до суду із зазначеним позовом.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 28.12.2023 року по справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження, з викликом учасників справи та призначено судове засідання.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 09.02.2024 року прийнято заяву про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 .

Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник позивача до суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності, збільшенн позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Відповідач у судове засідання не з`явився про місце, час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином, зокрема, шляхом розміщення оголошення на сайті суду, заяви про розгляд справи за його відсутністю до суду не надходило, своїм правом на подання відзиву не скористався, а тому суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, вважає можливим вирішити справу на підставі наявних доказів без участі відповідача та провести заочний розгляд справи.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що з 08.08.2015 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі.

У шлюбі народились діти ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження дитини серії НОМЕР_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження дитини серії НОМЕР_2 .

20 квітня 2023 року заочним рішенням Вишгородського районного суду Київської області, яке набрало законної сили, шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 08 серпня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Вишгородського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 228 розірвано.

Як вбачається з довідки до акта огляду медико-соціальної експертної комісії серії АВ № 1080956 від 10.11.2022 р., ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 встановлено ІІІ групу інвалідності. Причина інвалідності: загальне захворювання. Інвалідність, встановлена довічно.

Малолітні діти проживають разом із позивачем та перебувають на її утриманні.

Відповідно ч.2 ст. 51 Конституції України, ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована постановою ВРУ № 789-ХП від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховуються дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Згідност.182 розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. При визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

Відповідно ч.3 до ст. 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Відповідно до ч.1 ст. 183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Відповідно до ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.

Визначаючи розмір аліментів на утримання дитини, суд виходить зі змісту позовних вимог, та у відповідності до ст. 182 СК України, враховує стан здоров`я та матеріальне положення відповідача, який в силу свого віку є працездатним, інших осіб на утриманні не має, а також стан здоров`я отримувача аліментів, яка є інвалідом ІІІ групи, та вважає можливим визначити розмір аліментів на утримання дітей у розмірі 1/2 частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно починаючи з дня пред`явлення позову та до досягнення дітьми повноліття, оскільки позивачем не доведено достатності заробітку (доходу) відповідача для сплати аліментів на кожну дитину у мінімальному рекомендованому розмірі, встановленому законом, що є підставою для часткового задоволення позову.

Згідно із п.1 ч.1 ст. 430 ЦПК України слід допустити негайне виконання рішення у межах суми платежу за один місяць.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Керуючись ст. 259, 263-265, 280-282, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,аліменти в розмірі 1/2 частини від усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно починаючи з 05 вересня 2023 року до досягнення дітьми повноліття.

Відповідно до ст. 430 ЦПК України допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 1073 (одну тисячу сімдесят три) гривні 60 копійок.

Повне судове рішення складено 01 травня 2024 року.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Вишгородського районного суду Київської області.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , паспорт громадянина України № НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_5 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_6 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Суддя Д.А. Свєтушкіна