Справа № 182/1221/24
Провадження № 2/0182/1718/2024
У Х В А Л А

Іменем України

18.03.2024 року м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Кобеляцька -Шаховал І.О., розглянувши у спрощеному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

В провадження Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Дослідивши матеріали позовної заяви, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суддя дійшов до наступних висновків.

Так, позивач в обґрунтування позовних вимог посилається на те, що після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишилось спадкове майно у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яку померлий заповідав позивачу по справі. Після смерті спадкодавця позивач від спадщини відмовлятися не збирався та не відмовляється зараз, проте, вчасно до нотаріуса з заявою при прийняття спадщини він не звернувся з поважних причини, так як спадкодавець помер на окупованій території, а тому строк, визначений законом для подання заяви до нотаріуса, ним було пропущено, що й стало підставою для звернення до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області з даним позовом.

Тобто, в даному випадку, вищевказані обставини, на які посилається позивач, свідчать про те, що предметом позову є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відносно майна, що складається з квартири, розташованої в Запорізькій області в м.Мелітополь.

Проте, ВССУ у своєму листі № 6-47/0/9-12 від 10.07.2012 року зазначає, що територіальна підсудність визначається колом цивільних справ у спорах, вирішення яких віднесено до повноважень суду першої інстанції (ст.108-114 ЦПК України).

Ст.109 ЦПК України визначає підсудність справ за місцезнаходженням відповідача, а ст.114 ЦПК України - правила виключної підсудності. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи щодо спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність в матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається, що він прийняв спадщину.

Відповідно до ст.66 ЗУ «Про нотаріат», свідоцтво про право на спадщину видається за місцем відкриття спадщини. На позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини, якщо такі позови виникають з приводу нерухомого майна.

З урахуванням викладеного, на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають з приводу нерухомого майна.

Відповідно до п.42 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01.03.2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» передбачено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна.

Згідно з положеннями статті 181 ЦК України, до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки з цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Виходячи з вимог ч.1 ст.30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Таким чином, спір, що виник між сторонами, має предметом встановлення наявності поважних причин для пропуску строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини і має виключну підсудність, тобто, повинен розглядатись за місцем знаходження нерухомого майна в Запорізькій області м.Мелітополь.

Відповідно до п.1 ч.1.ст.31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншого суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції ( підсудності) іншого суду.

Усі справи, що підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, розглядаються судом за встановленими правилами підсудності, а їх порушення є ознакою незаконності рішення.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Поданий позов територіально не підсудний Нікопольському міськрайонному суду Дніпропетровської області, а підсудний Мелітопольському міськрайонному суду Запорізької області.

Однак, відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Верховний суд, розпорядженням від 14 вересня 2022 № 49/0/9-22, змінив територіальну підсудність судових справ на - Комунарський районний суд м.Запоріжжя.

У зв`язку з викладеним, вважаю за необхідне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини передати за підсудністю до Комунарського районного суду м.Запоріжжя (вулиця Європейська, 7, Запоріжжя, Запорізька область, 69104).

Відповідно до ч.3 ст.31 ЦПК України, передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю, з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Згідно ч.2 ст.32 ЦПК України, справа, передана з одного суду до іншого, в порядку, встановленому статтею 31цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.30, 31, 32, 187, 260 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Мелітопольської міської ради Запорізької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - передати за підсудністю до Комунарського районного суду м.Запоріжжя (вулиця Європейська, 7, Запоріжжя, Запорізька область, 69104).

Копію ухвали направити учасникам справи.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал