Справа № 177/1063/24
Провадження № 2-о/177/64/24
У Х В А Л А

20.05.2024

Суддя Криворізького районного суду Дніпропетровської області Березюк М. В. присяжних Косяк В.І., Фуголь Н.Р.

розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , орган опіки та піклування Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, про визнання осіб недієздатними, встановлення опіки, -

ВСТАНОВИВ:

14.05.2024 до суду надійшла заява ОСОБА_1 , в якій він просив суд визнати недієздатною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , звільнити від повноважень опікуна ОСОБА_2 щодо ОСОБА_3 , призначити його - ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

В обґрунтування заяви зазначав, що є чоловіком ОСОБА_4 , яка є рідною онукою ОСОБА_2 та племінницею ОСОБА_3 .

Зазначав, що ОСОБА_2 є опікуном недієздатної доньки ОСОБА_3 , але рішення щодо вказаного питання не збереглися.

В силу віку та стану здоров`я ОСОБА_2 не може повною мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, потребує постійного догляду і контролю, відповідно підлягає визнанню недієздатною, а ОСОБА_3 вже є недієздатною (однак доказів цьому матеріали заяви не містять).

Заявник вказував, що він здійснює догляд за ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , оскільки інші особи, які мають прямий родинний зв`язок, відсутні, а онука ОСОБА_2 - ОСОБА_4 з початку військової агресії рф виїхала за кордон. Заявник просив суд задовольнити його заяву та визнати недієздатними ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , відповідно бабу та тітку його дружини, та призначити його їх опікуном.

Ознайомившись з заявою та долученими до неї матеріалами, суд приходить до висновку про необхідність її повернення, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 295, 296 ЦПК України, заява про визнання фізичної особи недієздатною подається до суду за місцем проживання цієї особи, а якщо вона перебуває на лікуванні у закладі з надання психіатричної допомоги - за місцезнаходженням цього закладу. Заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства (частина друга статті 3 СК України).

Статтею 2 СК України встановлено коло осіб, сімейні відносини між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, дідом, бабою та їх внуками.

Відповідно до частини четвертої статті 2 СК України не регулює сімейні відносини між тіткою, дядьком та племінниками, а також між іншими родичами за походженням.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Подібний висновок викладено Верховним Судом у постанові від 31 березня 2020 року у справі № 205/4245/17.

Зі змісту заяви поданої до суду слідує, що заявник - ОСОБА_1 не є членом сім`ї ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , оскільки не має з ними кровного споріднення, не має спільного проживання, побуту. Так, згідно змісту заяви заявник фактично проживає по АДРЕСА_1 , а ОСОБА_5 та ОСОБА_3 в с. Червоне Криворізького району Дніпропетровської області.

Що стосується тлумачення поняття «близькі родичі», то виходячи з вимог ЦК України, СК України поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.

В інших актах законодавства, під поняттям «близькі родичі» розуміються чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням, а також особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки, у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі (ст. 3 КПК України); близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта (ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції»); близькі родичі чи свояки (батьки, подружжя, брати, сестри, діти, а також батьки, брати, сестри і діти подружжя) (ст. 25-1 КЗпП України).

Отже, норми чинного законодавства не відносять чоловіка онуки та чоловіка племінниці, до кола близьких родичів.

Зі змісту заяви та доданих документів слідує, що ОСОБА_1 з огляду на вимоги ст. ст. 2, 3 СК України та інші положення чинного законодавства, не є членом сім`ї чи близьким родичем ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , а тому не має права звертатися до суду з заявою про визнання останніх недієздатними та встановлення над ними опіки.

Відповідно до ст. 65 ЦК України, до встановлення опіки або піклування і призначення опікуна чи піклувальника опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування.

Беручи до уваги викладене, суд приходить до висновку, що заява про визнання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 недієздатними та встановлення над ними опіки, подано особою, яка не є членом сім`ї та близьким родичем вказаних осіб, відповідно подано неуповноваженим суб`єктом, тобто особою, яка не має права на підписання та подання такої заяви до суду.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли її подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Беручи до уваги викладене, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 підлягає поверненню.

Подібні висновки сформовано у постанові ВС від 20.01.2022 у справі № 752/24219/20.

Керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 292-296, 351, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , орган опіки та піклування Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, про визнання осіб недієздатними, встановлення опіки - повернути заявнику, разом з доданими до неї матеріалами.

Копію заяви залишити в матеріалах справи.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її складання та підписання складом суду.

Головуючий суддя М.В. Березюк

Присяжні В.І. Косяк

Н.Р. Фуголь