Справа № 643/3895/23
Провадження № 2/643/119/24
16.05.2024 Московський районний суд м. Харкова у складi:
головуючого судді Осадчого О.В.,
секретаря Ткачова Д.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Московського районного суду в м. Харкова справу за позовом ПрАТ "Страхова група "ТАС" до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування, -
В С Т А Н О В И В:
Таким чином, з моменту виплати страхового відшкодування, ПрАТ "Страхова група "ТАС" отримало право вимоги до особи, відповідальної за завдані збитки, а саме власника квартири АДРЕСА_5 - ОСОБА_1 .
Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 23 червня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та здійснювати виклик відповідача також через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади у зв`язку з відсутністю відомостей про зареєстроване місце проживання відповідача.
Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 12 грудня 2023 року задоволено клопотання представника позивача про витребування з Державної податкової служби України інформації щодо фізичної особи-платника податків ОСОБА_1 відомостей про реєстраційний номер облікової картки платника податків та дату народження вказаної особи та про витребування у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Пейчевої В.В. належним чином завіреної копії договору купівлі-продажу від 09.09.2019, на підставі якого ОСОБА_1 набула у право власності квартиру АДРЕСА_5 , а також копію паспорту та ідентифікаційного коду ОСОБА_1 .
На виконання вказаної ухвали приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Пейчевою В.В. надано копію договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_5 , копію паспорта та копію ідентифікаційного коду ОСОБА_1 . Також з Державної податкової служби України надійшло повідомлення про неможливість однозначно ідентифікувати фізичну особу-платника податків у державному реєстрі.
Відповідно до копії паспорту ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6 .
Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 13 лютого 2024 року задоволено клопотання представника позивача про витребування у Міністерства соціальної політики України інформацію з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб щодо адреси зареєстрованого місця реєстрації (перебування) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На виконання вказаної ухвали Міністерством соціальної політики надано відповідь про те, що станом на 27.03.2024 в ЄІБД ВПО інформація щодо запитуваної особи відсутня.
Суд звертає увагу, що вказані клопотання представника позивача були задоволені з метою встановлення зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача для належного повідомлення про судові засідання і недопущення порушення її прав.
У судове засідання представник позивача не з`явився, подав заяву у якій зазначив , що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, щодо прийняття заочного рішення не заперечує, просить розглядати справу за його відсутності.
Незважаючи на неодноразові виклики, ОСОБА_1 у судові засідання не з`являлась, причини своїх неявок суду не повідомляла, при цьому про час та місце розгляду справи повідомлялась у встановленому Законом порядку, про що свідчать конверти, що повернулись до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Також виклик відповідача здійснювався шляхом розміщення оголошень про явку у судові засідання на офіційному сайті Московського районного суду м. Харкова.
Слід зауважити, що виклик відповідача за її зареєстрованим місцем проживання ( АДРЕСА_6 ) не здійснювався, оскільки місто Красногорівка входить до Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22.12.2022 року № 309 (з подальшими змінами).
Відповідно до даних АТ «Укрпошта», відділення яке обслуговує вказану адресу тимчасово не функціонує.
Враховуючи те, що відповідач ОСОБА_1 , у встановлений законом строк відзиву на позовну заяву до суду не подала, суд, відповідно до положень ст.280 ЦПК України, вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши надані докази і пояснення викладені в позовній заяві, вважає, що даний позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
У відповідності до вимог ст.979 ЦК України, за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.
Згідно з ч. 1ст. 6 Закону України «Про страхування», добровільне страхування - це страхування, яке здійснюється на основі договору між страхувальником і страховиком. Загальні умови і порядок здійснення добровільного страхування визначаються правилами страхування, що встановлюються страховиком самостійно відповідно до вимог цього Закону. Конкретні умови страхування визначаються при укладенні договору страхування відповідно до законодавства.
Статтею 8 Закону України «Про страхування» визначено поняття страхового ризику та страхового випадку. Страховий ризик - певна подія, на випадок якої проводиться страхування і яка має ознаки ймовірності та випадковості настання. Страховий випадок - подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі.
Відповідно до вимог ст.27 Закону України «Про страхування», ст. 993 ЦК України, до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.
Згідно з ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
У відповідності до вимог ст. 1191 ЦК України, особа, яка відшкодувала шкоду завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.
Як роз`яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.
Статтею 1192 ЦК України визначено, що якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Відповідно до вимог ст. 151 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечити його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію.
Згідно з ст.317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Положеннями ст.319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.
Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України).
Зі змісту ст.ст. 317, 319, 322 ЦК України слідує, що власність зобов`язує та власник несе відповідальність за майно, що йому належить.
Копія витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності свідчить про те, що ОСОБА_3 на праві приватної власності належить квартира, яка знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 .
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_5 , розташованої поверхом вище квартири ОСОБА_3 .
Між АТ «Страхова група «ТАС» (страховик) та ОСОБА_2 (страхувальник) 10.02.2020 укладено Договір добровільного комплексного страхування майна №FO-00666665.
Відповідно до п.3.1 предметом цього Договору є майнові інтереси, що не суперечать законодавству України пов`язані:
-з володінням, користуванням і розпорядженням застрахованим майном, що знаходиться у місці дії договору відповідно до умов цього договору;
-обов`язком страхувальника відшкодувати третім особам шкоду завдану їх майну, життю та/або здоров?ю внаслідок експлуатації застрахованого майна, що знаходиться у місці дії договору.
Пунктом 2.4 Договору визначено, що страховим випадком є подія, передбачена договором, яка відбулася з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхового відшкодування страхувальнику на умовах цього Договору.
Страховим випадком є пошкодження та/або знищення застрахованого майна, зокрема, внаслідок дії води: протікання будь-якої рідини внаслідок аварії системи водопроводу, опалення, каналізації, пожежогасіння, резервуарів, в тому числі внаслідок аварії (проривання) приладів та/або обладнання, що стаціонарно з`єднані з такими системами в процесі їх використання за прямим призначенням, що відбулися у місці дії договору, або поза ним (п.5.9.1 Договору).
Строк дії договору визначено з 12.02.2020 до 11.02.2021 (п.9 Договору).
Місце дії договору: АДРЕСА_4 (п.10 Договору).
14 жовтня 2020 року відбувся страховий випадок, передбачений Договором, а саме залиття квартири в АДРЕСА_4 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_3 .
Згідно акту обстеження від 15.10.2020, складеного комісією у складі інженера дільниці №40 ОСОБА_4 та начальника 5-го теплового району ОСОБА_5 , комісією проведено обстеження квартири АДРЕСА_1 (власник ОСОБА_3 ) на предмет затоплення та встановлено, що причиною затоплення квартири АДРЕСА_3 .
19 жовтня 2020 року ОСОБА_3 звернулась до АТ "СГ "ТАС" з заявою про настання події з застрахованим майном, а саме: пошкодження квартири АДРЕСА_1 .
Пошкоджена у результаті затоплення квартира за адресою: АДРЕСА_4 , що підтверджується актом огляду, складеного представником АТ «СГ «ТАС» Гладуховим Д.А., в якому міститься інформація про найменування пошкоджених чи знищених об`єктів страхування, ступінь, характер і площа пошкодженого об`єкту страхування.
Позивачем 04.12.2020 здійснено виплату страхового відшкодування на користь страхувальника, що підтверджується копією платіжного доручення №142977 від 04.12.2020.
Вирішуючи питання про судовий збір суд застосовує положення ст. 141 ЦПК України та вважає за доцільне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 2684,00 грн., сплачений ним при подачі позовної заяви, що підтверджується платіжною інструкцією №5338 від 13.02.2023р.
На підставі вище викладеного, ст.ст. 22, 319, 322, 979, 1166, 1192 ЦК України, керуючись ст.ст. 12,13, 82, 141,259, 263-265, , 268, 279, 280-282 ЦПК України, суд
У Х В А Л И В:
Позов ПрАТ "Страхова група "ТАС" до ОСОБА_1 про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь ПрАТ "Страхова група "ТАС" 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні сплаченого судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної безпосередньо до апеляційної інстанції.
Учасники справи:
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6 .
Суддя О.В. Осадчий