ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

01 травня 2024 року

м. Харків

Справа № 639/4128/20

Провадження № 22-ц/818/1675/24

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Пилипчук Н.П. ,

суддів: Мальованого Ю.М., Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря судового засідання : Носової К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 21 грудня 2023 року, постановлену суддею Рубіжним С.О., -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 21 грудня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду, з підстав п.3) ч.1 ст.257 ЦПК України - у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду першої інстанції скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції посилаючись на порушення судом норм процесуального права, неповне з`ясування судом обставин справ.

Апеляційна скарга мотивована тим, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази про повідомлення її належним чином про судові засідання у даній справі. Вказує, що при направленні їй SMS-повідомлень суд першої інстанції невірно зазначив її номер телефону (помилився в одній цифрі), у зв?язку із чим SMS-повідомлення про виклик її в судове засідання їй не надходили.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, пояснення сторін, що з`явилися, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що позивач будучі належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи двічі поспіль не з`явилася в судові засідання.

Між тим, такі висновки суду першої інстанції не відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Частиною 3 статті 128 ЦПК України встановлено, що судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

В частині 5 цієї статті зазначено, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, яких викликають, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка повідомлення завчасно.

Частинами 1, 2 статті 130 ЦПК України передбачено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

З аналізу даної норми слідує, що доказом належного повідомлення сторони про час і місце судового розгляду є розписка про одержання судової повістки.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказані висновки неодноразово підтверджені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 22 березня 2021 року у справі № 757/43966/16-ц, від 01 квітня 2021 року у справі № 2-1676/11, від 05 квітня 2021 року у справі № 524/3347/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19.

Частиною четвертою статті 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Матеріали справи свідчать, що у липні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 07 липня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні на 31 липня 2020 року.

У подальшому розгляд справи неодноразово відкладався.

Останні два судові засідання були відкладені на 23 листопада 2023 року та на 21 грудня 2023 року.

В судове засідання відкладене на 23 листопада 2023 року позивач не з?явилась. Розгляд справи було відкладено на 21 грудня 2023 року, про що свідчить довідка суду (а.с.128). Судова повістка, яка направлялася позивачу ОСОБА_1 , на адресу зазначену в позовній заяві повернулася до суду без вручення з відміткою на конверті адресат відсутній за вказаною адресою (а.с.129-130).

В судове засідання призначене на 21 грудня 2023 року позивач ОСОБА_1 також не з?явилася. Судова повістка, яка направлялася їй з викликом її на цей день повернулася до суду 15 грудня 2023 року з відміткою на конверті - адресат відсутній за вказаною адресою (а.с.134-135).

Пунктом 3 частини 8 статті 128 ЦПК України передбачено, що днем вручення судової повістки є в тому числі день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Таким чином, відмітка на поштовому конверті про відсутність адресата за вказаною адресою є належним повідомленням.

Разом з тим, як свідчать матеріали справи судова повістка, яка направлялася позивачу ОСОБА_1 з викликом її на 23 листопада 2023 року з відміткою на конверті адресат відсутній за вказаною адресою, повернулася до апеляційного суду 24 листопада 2023 року, тобто вже після відкладення судом розгляду справи на 21 грудня 2023 року. А отже, на момент відкладення розгляду справи доказів належного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи призначене на 23 листопада 2023 року у суду не було.

Що стосується направлення позивачеві текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень, то колегія суддів зазначає наступне.

Наказом ДСА від 23 січня 2023 року №28 затверджено Порядок надсилання судових повісток, повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі.

Пунктами 1, 2 вказаного порядку передбачено, що порядок надсилання повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі (далі - Порядок) розроблено відповідно до частини першої статті 135 Кримінального процесуального кодексу України, частини тринадцятої статті 128 Цивільного процесуального кодексу України, частини шостої статті 120 Господарського процесуального кодексу України, частини першої статті 129 Кодексу адміністративного судочинства України, частини п`ятої статті 153 Закону України "Про судоустрій і статус суддів".

Надсилання учасникам судового процесу судових повісток, повідомлень і викликів в електронній формі (далі - судові виклики) здійснюється шляхом направлення в месенджері за допомогою програмного додатка або SMS-повідомлення за допомогою автоматизованої системи документообігу суду (далі - АСДС).

Матеріали справи містять довідки про недоставлення SMS про судові засідання призначені на 23 листопада 2023 року та на 21 грудня 2023 року, з відміткою абонент тимчасово відсутній (а.с.127 133).

Крім того, як вбачається із змісту позовної заяви, позивачем було в якості засобів телефонного зв?язку номер телефону НОМЕР_1 , в той час, як судом направлялися SMS-повідомлення позивачу на телефонний номер НОМЕР_2 , тобто на невірний номер телефону.

Що стосується заяви позивачки на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення, то зазначена заява містить виправлення у номері мобільного телефону (а.с.20).

Отже, вважати, що позивач ОСОБА_1 будучи належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, двічі поспіль не з`явилася без поважних причин в судові засідання не можна.

Підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права (пункт 4 частини першої статті 379 ЦПК України).

З урахування викладеного, ухвала суду першої інстанції від 21 грудня 2023 року про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду підлягає скасуванню з поверненням справи до того ж суду для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 21 грудня 2023 року скасувати і справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку тільки в випадках передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді Ю.М. Мальований

О.Ю. Тичкова