Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
16.05.2024 2/394/260/24
394/450/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позовної заяви без руху

Суддя Новоархангельського районного суду Кіровоградської області Краснопольська Л.П., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач звернувся до Новоархангельського районного суду Кіровоградської області із позовом про розірвання шлюбу.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до висновку, що зазначена заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований нормами Цивільного процесуального кодексу України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Згідно зі ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна відповідати всім вимогам, встановленим ст. 175-177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12.06.2009 року, суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Статтею 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно ст. 106 СК України, подружжя, яке не має дітей, має право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану заяву про розірвання шлюбу. Якщо один із подружжя через поважну причину не може особисто подати заяву про розірвання шлюбу до органу державної реєстрації актів цивільного стану, таку заяву, нотаріально засвідчену або прирівняну до неї, від його імені може подати другий з подружжя.

Як зазначалося вище позивач, до моменту звернення до суду має вжити заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, та надати суду відомості на підтвердження даного факту.

Відповідно до п.3 Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі за заявою про розірвання шлюбу між подружжям, що не мають неповнолітніх дітей, суди мають враховувати, що воно проводиться органами РАЦС незалежно від наявності між подружжям майнового спору. Розірвання шлюбу судом відбувається: за наявності в подружжя спільних неповнолітніх дітей; за відсутності згоди одного з подружжя на розірвання шлюбу, та за спільною заявою подружжя, яке має дітей.

В позовній заяві зазначено, що від шлюбу сторони спільних дітей не мають.

Згідно вимог ст. 106 СК України подружжя, яке не має дітей, має право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану заяву про розірвання шлюбу.

Порядок державної реєстрації розірвання шлюбу передбачений Правилами державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 52/5 від 18.10.2000 року, а також Порядком ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1064 від 22.08.2007 року.

Використані можливості щодо розірвання шлюбу між подружжям, які не мають дітей в порядку, визначеному СК України та вищевказаними підзаконними нормативно-правовими актами, зазначаються у відомостях про вжиття заходів досудового врегулювання спору, згідно вимог п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України.

Натомість, позивачем в позовній заяві зазначено, що заходи досудового врегулювання спору не проводилися. Тому, для розгляду даного позову в судовому порядку і підтвердження наявності спору необхідно надати до суду докази звернення позивача до відповідного державного органу реєстрації актів цивільного стану щодо розірвання шлюбу та ухилення відповідача від розірвання шлюбу в органах реєстрації актів цивільного стану.

Разом з тим, згідно з ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Водночас, ч. 2 ст. 28 ЦПК України визначено, що позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

В порядку ст. 187 ЦПК України, 15.05.2024 року Новоархангельським районним судом Кіровоградської області будо надіслано запит до Підвисоцької сільської ради Кіровоградської області, щодо місця реєстрації відповідачки для визначення підсудності по справі.

15.05.2024 року Новоархангельським районним судом Кіровоградської області отримано відповідь, згідно якої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на території Підвисоцької територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області не зареєстрована і не проживає.

Позивач вказує в позовній заяві місце проживання відповідача за тією ж адресою, що і сам проживає, при цьому, із позовної заяґви вбачається, що сторони не проживають разом більше 10 років, що ставить під сумнів зазначення місця проживанання відповідача за місцеп проживання самого позивача, або ж це є завідоме введення суду в оману.

Відсутність точних даних місцязнаходження відповідача, унеможливить повідомлення його про час та місце розгляду справи, що є порушенням його цивільних прав та обов`язків, а також унеможливлює визначення підсудності справи.

Не зазначаючи вказаних вище обставин, які є обов`язковими при розгляді справ даної категорії, позивач порушує право відповідача на захист, оскільки незрозумілість, нечіткість обставин, якими обґрунтовуються заявлені вимоги до нього, позбавляє його можливості оформлення відзиву відповідно до вимог ЦПК України.

Вказані в ухвалі недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження за цією справою та призначити її до розгляду.

Слід зазначити, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, заява повинна бути залишена без руху для усунення названих недоліків шляхом подання заяви про усунення недоліків та про уточнення викладу обставин. Враховуючи приписи п. 3 ч. 5 ст. 12 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху для виправлення недоліків шляхом виконання зазначених вище приписів закону з метою ухвалення законного й обґрунтованого судового рішення згідно зі ст. 263 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175-185, 258-261, 285, 363 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Запропонувати заявнику в десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали подати до суду заяву про усунення виявлених недоліків, в якій зазначити: - вжиті досудові заходи врегулювання спору та/або зазначити причини, з яких не вчинено досудових заходів врегулювання спору, передбачених ст. 106 СК України; - зазначити зареєстроване місце проживання відповідачки, що необхідно для визначення підсудності вказаної справи.

Роз`яснити, що в разі невиконання зазначених вимог у вказаний строк заява буде вважатися неподаною, і буде повернута.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: