провадження № 2/753/1701/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" березня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Мостововму В.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про відвід головуючого судді по розгляду справи за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Анни Ахматової 45» до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, суд -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні цього суду з 26 грудня 2023 року знаходяться вказана справа, яка розглядається за правилом спрощеного позовного провадження, проведення судогово засідання призначено на 28 лютого 2024 року, вподальшому відкладено на 20 березня 2024 року за клопотанням відповідача.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, якимзокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Дана справа передана судді в порядку, передбаченому ст. 33 ЦПК України, за правилом автоматизованого розподілу справ між суддями.

Визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ (ч.1 ст. 33 ЦПК України).

Представником позивача ОСОБА_1. в інтересах ОСОБА_2 , діючою на підставі ордера адвоката про надання правової допомоги від 10 жовня 2023 року,після початку першого судового засідання, яке призначено на 28 лютого 2024 року, тобто поза межами його проведення подана заява від 20 березня 2024 року про відвід головуючого судді з посиланням на те, що в діях цього судді вбачається сумнів у об`єктивному та неупередженому розгляді даної справи, не погоджуючись із процесуальними рішеннями головуючого судді, а саме з підстав того, що 28.02.2024 року після оголошеної перерви в судовому засіданні на 20.03.2024 року головуючий суддя продовжила розгляд справи, що, вважає, є грубим порушенням вимог ЦПК України на Закону України «Про судовусрій та статус суддів».

Питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу (ч.ч.1 - 3 ст. 40 ЦПК України).

Положенням ст. 49 ЦПК України визначені процесуальні права та обов`язки сторін та стадії цивільного процесу, на яких вони можуть бути реалізовані.

З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи (ч.2 ст. 39 ЦПК України).

Відповідно до ч.3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Дана заява не може бути предметом розгляду з підстав заявлення її по минуванню стадії початку першого судового засідання, яке відбулось із визначеною датою 28 лютого 2024 року, про яке відповідач був обізнаний належним чином, проте до його початку відвід головуючому судді не заявляв.

Відповідно до ч.4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Заявлення відводу відповідачем головуючому судді на такій стадії розгляду справи за минуванням стадії початку першого засідання, яке минуло, суд оцінює як зловживання процесуальними правами, водночас, визначена заявником підстава для відводу головуючого судді, є безпідставною з огляду на полодення ч.4 ст. 36 ЦПК України.

Й, зважаючи на підставу відводу головуючого судді - незгоди з процесуальними рішеннями такого суді, суд роз`яснює, що положеннями ЦПК України визначені процесуальні права та обов`язки сторін та певних стадіях цивільного процесу, на яких вони можуть бути реалізовані, й саме процесуальна правильність дії/поведінки сторони та її добросовісність в судовому засіданні забезпечуються її процесуальні права та виконання нею процесуальних обов`язків з урахуванням принципу дистозитивності та забезпечення рівності прав учасників процесу під час розгляду справи по суті.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, водночас зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст. 44 ЦПК України).

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (п.1 ч.2 ст. 44 ЦПК України).

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч.3 ст. 44 ЦПК України).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч.4 ст. 55 ЦПК України).

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника.

На підставі вищевикладеного, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України та, керуючисьст. 36, ч.3 ст. 39, ст. 40 ЦПК України з урахуванням ст.ст. 43, 44, 49 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У дозволі на заявлення ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Коренюк А.М. по розгляду справи за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Анни Ахматової 45» до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, - відмовити.

Ухвала остаточна, оскаженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СУДДЯ: