Справа № 703/496/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2024 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Криви Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Холодняк Л.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла Черкаської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Смілянської міської ради Черкаського району Черкаської області про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Смілянської міської ради Черкаського району Черкаської області про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , до складу якого входять: жи¬тловий будинок під літ. «Ааа-1» (загальною площею 77.2 кв.м, житловою пло¬щею 41.1 кв.м.) та надвірні споруди: сарай під літ. «Б-1», криниця під літ. «К», погріб під літ. «П», вбиральня під літ. «У», огорожа №1-3, яке належала померлій на підставі договору купівлі-продажу від 21 червня 2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Смілянського міського нотаріального округу Таран Г.В., зареєстрованого в реєстрі за № 3015; а також на земельну ділянку для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд площею 0,1000 га, кадастровий номер :03:008:0055, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , що належала померлій на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №140375.

Позивач стверджує, що вона є єдиним спадкоємцем за законом першої черги після смерті матері, спадщину прийняла, оскільки на день смерті спадкодавця постійно проживала разом із нею, однак одержати свідоцтво про право на спадщину не може у зв`язку з не підтвердженням родинних відносин із померлою матір`ю.

Так, позивач вказує, що до одруження вона мала прізвище « ОСОБА_3 », її батьками у свідоцтві про народження зазначені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Після реєстрації шлюбу 12 листопада 1983 року з ОСОБА_6 позивач змінила прізвище на « ОСОБА_7 ». Позивач також вказала, що 08 грудня 1970 року її батьки розлучились і після розірвання шлюбу її мати відновила своє дошлюбне прізвище « ОСОБА_8 », ІНФОРМАЦІЯ_2 її мати вдруге вийшла заміж і взяла прізвище « ОСОБА_9 », однак сві¬доцтво про шлюб було втрачено, в зв`язку з чим позивач звернулась до Смілянського відділу ДРАЦС у Черкаському районі Черкаської області з метою отримання свідоцтва про повторний шлюб матері. Однак 21 грудня 2023 року позивачу отримала відмову у видачі документу з тих підстав, що у свідоцтві про шлюб матері під час реєстрації шлюбу неправильно бу¬ло зазначено її дошлюбне прізвище, а саме вказано, що шлюб укладає « ОСОБА_8 », замість правильного « ОСОБА_8 »..

На підставі викладених обставин, позивач звернулася до суду з даною позовною заявою та просила суд встановити факт, що померла ОСОБА_2 доводилась їй матір`ю, та визнати за нею право власності на спадкове майно в порядку спадкування по закону, оскільки вона позбавлена можливості в позасудовому порядку отримати свідоцтво про право на спадщину за законом.

Ухвалою судді від 08 лютого 2024 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Відповідачу визначено строк для надіслання до суду відзиву на позовну заяву, позивачу для надання відповіді на відзив.

Правом для надання відзиву відповідач не скористався.

Ухвалою суду від 20 березня 2024 року по справі було закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Позивач в судове засідання не з`явився, однак його представник адвокат Райнов Г.С. звернувся до суду з письмовою заявою, згідно якої просив справу розглядати без участі позивача та його представника, на задоволенні позовних вимог наполягав.

Представник відповідача в судове засідання також не з`явився, але згідно письмової заяви представника Смілянської міської ради Черкаської області Сюкало Ю.П., остання просила справу розглядати у відсутності сторони відповідача за наявними у справі доказами та винести рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явились то фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд вивчивши матеріали справи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи вважає позовну заяву ОСОБА_1 обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення, виходячи із наступного.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом свої порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Як передбачено ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 76 ЦПК України визначено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч. 1 ст. 95 ЦПК України).

Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_1 , яке видане 21 січня 2023 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Смілі Черкаського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с.7).

Відповідно до копії договору купівлі-продажу від 21 червня 2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Смілянського міського нотаріального округу Таран Г.В., зареєстрованого в реєстрі за № 3015, ОСОБА_2 належить житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.8).

Зазначене також підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 361005491 від 05 січня 2024 року (а.с.20).

Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №140375, виданого 03 липня 2007 року на підставі рішення Смілянської міської ради від 24 квітня 2007 року № 14-73/V, ОСОБА_2 є власником земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд площею 0,1000 га, кадастровий номер :03:008:0055, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 13).

У статті 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За життя ОСОБА_2 заповіту не складала, а тому спадкування належного їй майна повинно відбуватися за законом.

Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

В основі спадкування за законом знаходиться принципі черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення.

Як передбачено ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно із ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Стаття 1270 ЦК України визначено для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

При цьому прийняття спадщини на підставі цієї норми вимагає наявність саме фактичного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не лише реєстрацію місця проживання за адресою спадкодавця, що можуть бути відмінними один від одного.

Такий висновок щодо застосування ч.3 ст. 1268 ЦК України у подібних правовідносинах викладений у постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 569/15147/17, від 18 листопада 2020 року в справі № 523/19010/15-ц, від 02 квітня 2021 року в справі № 191/1808/19, від 28 квітня 2021 року в справі № 204/2707/19, від 21 вересня 2021 року в справі №352/313/18.

Як вбачається з довідки квартального комітету № 20 Смілянської міської ради за № 238 від 05 грудня 2023 року, ОСОБА_1 постійно проживала без реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , починаючи з липня 2021 року та здійснювала догляд за хворою матір`ю ОСОБА_2 до дня смерті останньої, тобто по січень 2023 року (а.с. 23)

Також з акту, складеного мешканцями АДРЕСА_1 , посвідченого головою квартального комітету №20 вбачається, що ОСОБА_1 постійно проживала разом з хворою матір`ю ОСОБА_2 починаючи з 2017 року до дня смерті останньої (а.с.22).

Відтак з матеріалами справи підтверджується обставина, що ОСОБА_1 прийняла спадщину після смерті матері ОСОБА_2 у порядку ч.3 ст. 1268 ЦК України, оскільки є спадкоємцем першої черги та на час смерті спадкодавця постійно проживала разом із нею за вищевказаною адресою.

Разом з тим позивач позбавлена можливості оформити свої спадкові права у позасудовому порядку та отримати свідоцтво про спадщину в зв`язку з розбіжністю у написанні прізвища спадкодавця у документі про шлюб останньої. Відтак позивач не може документально підтвердити факт родинних стосунків із спадкодавцем.

Із наданої позивачем копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 , вбачається, що до одруження позивач мала прізвище « ОСОБА_3 », 12 листопада 1983 року ОСОБА_10 зареєструвала шлюб з ОСОБА_6 і після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_7 » (а.с.15).

Згідно свідоцтва про народження позивача її батьками у свідоцтві про народження зазначені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с. 14).

Як вбачається з витягу з ДРАЦСГ про державну реєстрацію розірвання шлюбу № 5 від 27 грудня 2023 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 розлучились ІНФОРМАЦІЯ_3 і після розірвання шлюбу ОСОБА_5 відновила своє дошлюбне прі¬звище « ОСОБА_8 » (а.с.16).

Судом також встановлено, що 02 грудня 1986 року мати позивача вдруге одружилась та після державної реєстрації шлюбу їй присвоєно прізвище « ОСОБА_9 », однак як стверджує позивач, сві¬доцтво про шлюб було втрачено.

Рішенням начальника Смілянського відділу державної реєстрації актів цивільного ставну у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) № 981/23.14-04.05 від 21 грудня 2023 року Позивачу ОСОБА_1 у видачі документу про повторний шлюб матері ОСОБА_2 було відмовлено, оскільки під час реєстрації шлюбу бу¬ло помилково зазначено її дошлюбне прізвище, а саме вказано, що шлюб укладає « ОСОБА_8 », замість правильного « ОСОБА_8 ».

Оцінюючи зібрані докази по справі в їх сукупності суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 дійсно є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відтак, суд прийшов до висновку, що позивач є спадкоємцем першої черги по закону, так як є донькою померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та прийняла спадщину, оскільки на час смерті спадкодавця постійно проживала разом із нею.

Однак, згідно листа роз`яснення нотаріуса Смілянської державної нотаріальної контори № 1589 від 15 грудня 2023 року вбачається, що в зв`язку з розбіжністю у написанні прізвища спадкодавця в документах наданих на підтвердження її родинного зв`язку із спадкоємцем, неможливо видати свідоцтво про право на спадщину на вказане спадкове майно (а.с. 19).

Відтак, за вказаних обставин спадкоємець ОСОБА_1 позбавлена можливості оформити спадщину у нотаріуса після смерті своєї матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відтак звернення позивача до суду з даним позовом є правомірним та обґрунтованим.

Як встановлено ст. 1218, ч. 3, 5 ст. 1268 ЦК України вся спадщина вважається належною позивачу з часу смерті спадкодавця.

Згідно положень п. 4.14, 4.18 глави 10 Порядку здійснення нотаріальних дій нотаріусами України, видача свідоцтва про право на спадщину здійснюється за наявності необхідних документів, що підтверджують наявність певних юридичних фактів, у тому числі й склад спадкового майна. У разі, якщо у спадкоємців відсутні всі необхідні документи, питання визнання права на спадщину вирішується у судовому порядку.

Постановою Пленуму ВСУ № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 передбачено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно з ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту, відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України є визнання права.

За таких обставинах, єдиним способом реалізації позивачем своїх спадкових прав після смерті ОСОБА_2 є визнання права власності на спадкове майно у судовому порядку, відтак суд приходить до беззаперечного висновку, що невизнане право позивача підлягає захисту в судовому порядку.

При цьому, суд враховує, що відповідач проти задоволення позову не заперечував.

Вимог про стягнення з відповідача судового збору позивач не заявляла, а тому їх слід віднести на її рахунок.

На підставі вищевикладеного та керуючись, ст.ст. 15, 16, 1217, 1218, 1223, 1225, 1261, 1268, 1269, 1270 ЦК України, ст.ст. 1, 2, 76, 81, 82, 89, 247, 259, 263-265, 273 ЦПК України, -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Смілянської міської ради Черкаського району Черкаської області про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на:

- житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , до складу якого входять: житловий будинок під літ. «Ааа-1» (загальною площею 77.2 кв.м, житловою пло¬щею 41.1 кв.м.) та надвірні споруди: сарай під літ. «Б-1», криниця під літ. «К», погріб під літ. «П», вбиральня під літ. «У», огорожа №1-3, який належав ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- земельну ділянку для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд площею 0,1000 га, кадастровий номер :03:008:0055, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного тексту.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони у справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_3 .

Відповідач: Смілянська міська рада Черкаської області, юридична адреса: вул.. Незалежності, буд. 37, м. Сміла, Черкаський район, Черкаська область, код ЄДРПОУ- 25874705.

Головуючий: Ю. В. Крива