ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 616/824/21 Провадження№ 2-в/636/1/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2024 року Чугуївський міський суд Харківської області в складі: головуючого судді Гніздилова Ю. М., за участю секретаря судового засідання Кисловської О.О,розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження заяву ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Макарова І.О. про відновлення втраченого судового провадження по цивільній справі 616/824/21, яка розглядалася Великобурлуцьким районним судом Харківської області, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

Заявник звернувся до суду з заявою про відновлення втраченого судового провадження по цивільній справі 616/824/21, яка розглядалася Великобурлуцьким районним судом Харківської області, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування заяви вказав, що 16.02.2022 Великобурлуцьким районним судом Харківської області ухвалено заочне рішення по цивільній справі № 616/824/21за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Вказане заочне рішення не набуло законної сили, оскільки 24.02.2022 розпочалися активні бойові дії і місто Великий Бурлук Харківської області було тимчасово непідконтрольне органам державної влади.

Представник заявника ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, заявлені вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити.

Відповідач АлнаджарАбдулазіз в судове засідання не з`явилася, причину неявки суду не повідомила, про час та місце розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином.

Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

В провадженні Великобурлуцького районного суду Харківської області перебувала на розгляді цивільна справа 616/824/21за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

16 лютого 2022 року Великобурлуцьким районним судом Харківської області винесено заочне рішення, яким позовні вимоги задоволені та шлюб зареєстрований 17 вересня 2015 року Ленінським відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, про що складено відповідний запис № 638 між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 - розірвано .

Відповідно до ст. 488 ЦПК України відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі закінченій ухваленням судового рішення або в якій провадження закрите, проводиться в порядку, встановленому цим Кодексом. Втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду (ч. 1 ст. 489 ЦПК України).

Згідно зі ст. 490 ЦПК України заява про відновлення втраченого судового провадження подається до суду, який ухвалив рішення по суті справи або постановив ухвалу про закриття провадження у справі.

20.04.2023 Вищою Радою Правосуддя (рішення № 399/0/15-23) територіальну підсудність у судових справах Великобурлуцького районного суду Харківської області змінено на Чугуївський міський суд Харківської області.

За змістом ст. 493 ЦПК України при розгляді заяви про відновлення втраченого судового провадження суд бере до уваги частину справи, яка збереглася (окремі томи, жетони, матеріали з архіву суду тощо); документи, надіслані (видані) судом учасникам судового процесу та іншим особам до втрати справи, копії таких документів; матеріали виконавчого провадження, якщо воно здійснювалося за результатами розгляду справи; будь-які інші документи і матеріали, подані учасниками судового процесу, за умови, що такі документи і матеріали є достатніми для відновлення справи; відомості з Єдиного державного реєстру судових рішень; дані, що містяться в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі; будь-які інші відомості, документи тощо, отримані у законний спосіб з інших офіційних джерел.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 494 ЦПК України, в ухвалі суду про відновлення втраченого судового провадження зазначається, на підставі яких конкретно даних, поданих до суду і досліджених у судовому засіданні, суд вважає установленим зміст відновленого судового рішення, наводяться висновки суду про доведеність того, які докази досліджувалися судом і які процесуальні дії вчинялися з втраченого провадження. У разі недостатності зібраних матеріалів для точного відновлення втраченого судового провадження суд відмовляє у відновленні втраченого судового провадження і роз`яснює учасникам справи право на повторне звернення з такою самою заявою за наявності необхідних документів.

Згідно з ч. 1 ст. 494 ЦПК України на підставі зібраних і перевірених матеріалів суд постановляє ухвалу про відновлення втраченого провадження повністю або в частині, яку, на його думку, необхідно відновити.

Відповідно до ч. 2 ст. 494 ЦПК України в ухвалі суду про відновлення втраченого судового провадження зазначається, на підставі яких конкретно даних, поданих суду і досліджених у судовому засіданні, суд вважає установленим зміст відновленого судового рішення, наводяться висновки суду про доведеність того, які докази досліджувались судом і які процесуальні дії вчинялись з втраченого провадження.

Обсяг документів втраченого судового провадження, які підлягають відновленню, законодавцем віднесено на розсуд суду. Так, на підставі зібраних і перевірених матеріалів, суд ухвалює рішення про відновлення втраченого провадження повністю або в частині, яку, на його думку, необхідно відновити. У зв`язку з цим слід враховувати, що обсяг документів втраченого судового провадження, які підлягають відновленню, залежить від мети такого відновлення. Метою відновлення втраченого судового провадження внесення виправлення у виконавчий документ.

До Чугуївського міського суду Харківської області із Бурлуцького районного суду Харківської області не передавалася та не надходила справа № 616/824/21. Наведене дає підстави вважати, що судове провадження у справі № 616/824/21 втрачене.

Суд ураховує, що, незалежно від заявленої мети відновлення втраченого судового провадження, резолютивна частина ухвали про відновлення такого провадження обов`язково має містити повний текст відновленого судового рішення, яким було закінчено провадження у справі, оскільки наведений судом текст відновленого рішення у справі фактично замінює його втрачений оригінал. Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 29 листопада 2019 року у справі № 2-2062/11 (провадження №61-23154св18), від 05 грудня 2018 року у справі №2-879/10(провадження № 61-6618св18).

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне встановити зміст заочного рішення від 16 лютого 2022 по цивільній справі № 616/824/21, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, яким по суті закінчено провадження у справі, навівши у резолютивній частині даної ухвали повний текст вищевказаного заочного рішення, наявний у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

У зв`язку з вищевикладеним суд дійшов висновку про достатність матеріалів для часткового відновлення втраченого судового провадження в частині заочного рішення у справі № 616/824/21, постановлених під час розгляду зазначеної цивільної справи.

Керуючись ст. 258-261, 488-495 ЦПК України, суд

постановив:

Частково відновити втрачене судове провадження у цивільній справі Великобурлуцького районного суду Харківської області № 616/824/21, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Вважати встановленим зміст заочного рішення суду від 16 лютого 2022 року:

Єдиний унікальний номер № 616/824/21

Провадження № 2/616/41/22

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

„16 лютого 2022 року Великобурлуцький районний суд

Харківської області

в складі головуючого - судді РИКОВА М.І.

за участю секретаря ШЕГДИ В.М.,

розглянувши у порядку спрощеного провадження справу за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_8 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 17 вересня 2015 року Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 638.

На обґрунтування позову ОСОБА_1 вказала, що від шлюбу сторони спільних дітей не мають. З 2017 року позивач проживає однією сім`єю з ОСОБА_9 від якого має трьох малолітніх дітей: ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спільне життя з відповідачем неможливе та недоцільне. У зв`язку з чим позивач звернулася до суду та просить розірвати шлюб між сторонами.

Ухвалою Великобурлуцького районного суду Харківської області від 30 грудня 2021 року призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач ОСОБА_1 про час та місце розгляду даної справи була повідомлена належним чином, на адресу суду надала заяву, в якій просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. У разі неявки відповідача у судове засідання просила прийняти заочне рішення (а.с.32,53).

Відповідач ОСОБА_8 повторно в судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, у встановлений судом строк належним чином був повідомлений про розгляд справи, на його адресу були направлені судові повістки, які отримані 04 січня 2022 року та 03 лютого 2022 року для передачі, про що свідчать відмітки в рекомендованих повідомленнях про вручення поштового відправлення (а.с.52,59 відповідно).

Крім того, виклик ОСОБА_8 до суду двічі було здійснено через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади, відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України (а.с.50,57). На адресу суду відзиву на позовну заяву не надав, клопотань та заяв від відповідача не надходило.

Згідно ч.3 ст.131 ЦПК України у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно зі ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК неявка у судове засідання будь - якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

На підставі ухвали Великобурлуцького районного суду Харківської області від 16 лютого 2022 року проведено заочний розгляд даної справи згідно з вимогами ст.ст.280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступних підстав.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_8 17 вересня 2015 року уклали шлюб, який зареєстровано Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 638 (а.с.05).

Від шлюбу сторони спільних дітей не мають.

Натомість позивачка має трьох малолітніх дітей: ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьком яких записаний ОСОБА_9 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , відповідно (а.с.06-08).

Відповідно до ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя, а згідно зі ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги інтереси неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.

Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільну справу в межах заявлених вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені, шлюб існує лише формально. Позивач в своїй письмовій заяві підтримала позовні вимоги та просила розірвати шлюб, при цьому зазначила, що не заперечує проти прийняття заочного рішення у справі у разі неявки відповідача. Відповідач про розгляд справи був повідомлений належними чином, але жодних заяв чи клопотань від нього на адресу суду не надходило, що вказує на байдужість відповідача щодо збереження шлюбу з позивачкою. В зв`язку з цим суд вважає, що вжиття заходів щодо збереження сім`ї не може дати позитивного результату та буде суперечити інтересам сторін і впливати на їх психоемоційний стан, а тому шлюб слід розірвати.

Виходячи із змісту ч.3 та ч.4 ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно зі ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст.110 СК України).

Оскільки позивач в письмовій заяві наполягає на розірванні шлюбу, фактично вона з 2017 року проживає однією сім`єю з іншим чоловіком - ОСОБА_9 , від фактичних шлюбних відносин має трьох малолітніх дітей, шлюб з ОСОБА_8 існує формально, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

За ч.2 ст.112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них або інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідач про розгляд справи повідомлений належним чином, будь яких заяв чи заперечень щодо вимог позивача до суду від ОСОБА_8 не надходило.

За таких обставин суд дійшов висновку, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, а тому, згідно із ч.1 ст.110, ст.112 СК України, шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_8 підлягає розірванню.

Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч.3 ст.115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Керуючись ст.ст. 24, 104, 105, 110, СК України, ст.ст. 12, 13, 259, 263, 264-265, 280-282 ЦПК України, районний суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 17 вересня 2015 року Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 638 між ОСОБА_13 до ОСОБА_7 - розірвати.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Великобурлуцький районний суд Харківської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивач: ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка с. Федорівка, Великобурлуцького району, Харківської області, паспорт серії НОМЕР_4 , виданий Великобурлуцьким РВ УМВС України в Харківській області 27 лютого 2004 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець Пакистану, остання відома адреса: АДРЕСА_1 .

Повний текст рішення виготовлено та підписано 16 лютого 2022 року.

Головуючий Суддя Великобурлуцького районного суду Харківської області М.І.РИКОВ

Суддя Ю.М. Гніздилов