Справа № 645/110/17
Провадження № 2-п/645/27/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого - судді Сілантьєвої Е.Є.,

за участю секретаря судових засідань Ятлової Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Король Владислава Романовича про перегляд заочного рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.03.2017 по цивільній справі №645/110/17 за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Король В.Р. звернулася до Фрунзенського районного суду м. Харкова з заявою про перегляд заочного рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.03.2017 по цивільній справі №645/110/17. В обґрунтування заяви заявник зазначила, що в матеріалах справи відсутні докази про її повідомлення про дату, час та місце проведення судового засідання, процесуальних та інших документів по справі № 645/110/17- ц ОСОБА_1 не отримувала. Після ознайомлення з повним текстом Заочного рішення від 28.03.2017, сторона заявника вважає, що воно прийняте з порушенням невід`ємних процесуальних прав ОСОБА_1 , як відповідача у справі, а тому, підлягає скасуванню. Неповідомлення Відповідача належним чином, як відповідача по справі, потягло неподання Відповідачем відзиву на позовну заяву, право на яке, надано статтею 178 ЦПК України. Згідно заочного рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.03.2017 року - представник позивача та відповідач в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, представник позивача просив про розгляд справи у його відсутність, відповідач про поважність причини неявки суд не повідомила. ОСОБА_1 не отримувала відомостей про подання позовної заяви, відомостей про відкриття цивільної справи ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова, відомостей про направлення документів на адресу Відповідача, та, відомостей про знаходження цих документів на пошті за адресою місця мешкання Відповідача в зв`язку з чим, ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена про день та час судового засідання. Крім того, стороною заявника зазначено, що визначений договором розмір відсотків за користування кредитними коштами значно перевищує середньо банківський відсоток по кредитам. Більш того, розмір відсотків більш ніж у 7 разів перевищує розмір тіла кредиту. А тому умови договору з таким розміром відсотків не відповідає принципу співрозмірності порівняно з тілом кредиту, а також принципу добросовісності, розумності та справедливості відповідно до економічних умов, які існують в країні у зв`язку з військовими діями. Виписка з рахунка особи, яка відповідає зазначеним вимогам та надана відповідно до вимог закону, є документом, який може бути доказом і який суду необхідно оцінити відповідно до вимог цивільного процесуального закону при перевірці доводів про реальне виконання кредитного договору. Наданий позивачем розрахунок кредитної заборгованості не підтверджує умови кредитування та суму заборгованості за кредитом, оскільки зазначений доказ не є підтвердженням виконаних позивачем банківських операцій та повністю залежить від волевиявлення банку. За відсутності інших доказів, розрахунок заборгованості, доданий до позовної заяви, не може підтверджувати наявність у відповідача заборгованості перед банком.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 29.04.2024заяву ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Король Владислава Романовича про перегляд заочного рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.03.2017 по цивільній справі №645/110/17 за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості прийнято до провадження та призначено до розгляду.

ОСОБА_1 та її представник адвокат Король В.Р. в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином, причини не явки суду не повідомили.

В судове засідання представник ПАТ КБ «ПриватБанк», належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, не з`явилися, причини не явки суду не повідомили.

У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, перевіривши матеріали цивільної справи та докази додані до заяви про перегляд заочного рішення, вважає заявою такою, що не підлягає задоволенню в зв*язку з наступним.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Судом встановлено, що заочним рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.03.2017 року позов Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено. Стягнуто із ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» заборгованість за Кредитним договором б/н від 21.12.2011 р. у розмірі 40457 грн. 24 коп., яка складається із заборгованості за кредитом у розмірі 3906,20 грн., заборгованості по процентам за користування кредитом в розмірі 30948,31 грн., заборгованості за пенею та комісією в розмірі 3200,00 грн., штраф у розмірі 1902,73 грн., судовий збір у розмірі 1378 грн. 00 коп.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом вказаних норм наявність цих трьох підстав для скасування заочного рішення є обов`язковою.

Згідно ч. 1 ст. 28 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Матеріали справи містять відповідь адресно довідкового підрозділу ГУ ДМС УДМС України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 з 25.04.00 (а.с. 46).

Відповідно до п. 2 ч.7 ст. 128 та ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Таким чином судом встановлено, що відповідно ст. 28 ЦПК України позивач звернувся до суду згідно територіальної підсудності. Матеріали позовної заяви не містять даних про електронну пошту відповідача, тому судом повідомлення та виклики до суду надсилалися рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Крім того відповідно до зворотних повідомлень (а.с.48-49, 52-53, 59) про час та місце проведення судового засідання відповідач повідомлявся згідно документального підтвердження про реєстрацію відповідача АДРЕСА_1 . Копію ухвали про відкриття провадження та позовну заяву з додатком, судові повістки було направлено відповідачу та повернуті «за закінченням терміну зберігання».

Крім того, відповідачем не вказано жодного доказу, якій б не досліджувався судом та який має істотне для правильного вирішення справи та відповідачем не повідомлені обставини та не зазначені докази, усвідомлення яких судом при постановлені заочного рішення дали б підстави прийти до іншого висновку, ухваливши принципово інше рішення. Власний розрахунок, також, не надано суду.

Посилання відповідача на відсутність заборгованості, яка стягнута рішенням суду у розмірі 40457,24 грн. не знайшли свого підтвердження та оспорюються наданими стороною позивача розрахунками заборгованості та випискою про рух коштів.

Відповідач не надав суду належних та допустимих доказів, а посилання на не повідомлення його про розгляд цивільної справи, не знайшли свого підтвердження, оскільки останній повідомлявся судом за адресою його місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку, про що наявні докази в матеріалах справи.

Таким чином, відповідачем не наданого жодного належного та допустимого доказу в обґрунтування заяви про скасування заочного рішення, не зазначено у чому полягає неправильність рішення суду, які докази не були досліджені судом та які докази мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Король Владислава Романовича про перегляд заочного рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.03.2017 по цивільній справі №645/110/17 за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що заочне рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.03.2017 по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - може бути оскаржено у загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним Кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складено 20.05.2024.

Головуючий суддя -