Дата документу 13.05.2024Справа № 554/4999/24
Провадження № 2-з/554/44/2024
У Х В А Л А

13 травня 2024 року Октябрський районний суд м.Полтави у складі:

головуючого судді Савченко Л.І.

за участю секретаря судового засідання Грай К.В.

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів в сумі 287 658,09 грн.

Одночасно з позовною заявою представник позивача ОСОБА_2 подала до суду заяву про забезпечення позову, у якій просить:

накласти арешт на частини квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 на праві спільної сумісної власності до розгляду справи судом та набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування заяви вказала, що за усною домовленістю ОСОБА_3 зобов`язувався укласти з ОСОБА_1 договір та надання послуги: послуги пошуку та підбору можливих варіантів роботи для подальшого працевлаштування ОСОБА_1 у Республіці Польша, послуги щодо пошуку та оренди житла на строк 6 місяців для ОСОБА_1 та послуги медичного туризму і лікування в Польші. ОСОБА_3 повідомив, що після перерахування коштів він направить договір ОСОБА_1 , який ним підписаний для підписання цього договору нею. Після перерахування позивачем коштів відповідачу, останнім договір для підписання так і не був направлений. Після звернення ОСОБА_1 до ОСОБА_3 з вимогою про повернення безпідставно отриманих коштів, останнім кошти не повернуто. Представник позивача вважає, що фактично ОСОБА_3 заволодів грошовими коштами ОСОБА_1 шляхом введення її в оману, оскільки не зважаючи на усну домовленість між ними, після того, як вона перерахувала на його рахунок кошти, відповідач почав ігнорувати звернення позивача, будь-які договори про надання їй послуг з оформлення документів для поїздки закордон з метою працевлаштування з позивачем не укладав, на її вимогу про повернення коштів їх не повернув. Представник позивача вважає, що незабезпечення позову може ускладнити чи унеможливити виконання можливого рішення суду. ОСОБА_3 безпідставно отримав грошові кошти в іноземній валюті загальна сума якої еквівалентна 287 658, 09 грн. Зважаючи на недобросовісну поведінку ОСОБА_3 та те, що в останнього відсутнє будь-яке інше майно, після отримання позовної заяви останній може відчужити частину квартири АДРЕСА_2 . Представник позивача вказує, що згідно з інформацією із сайту «Судова влада України» рішенням Октябрського районного суду м. Полтави (справа № 554/10433/16-ц ) від 30 січня 2017 року розірвано шлюб укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта № 377261094 від 06.05.2024 щодо ОСОБА_3 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутні відомості. Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта № 377261155 від 06.05.2024 у ОСОБА_4 у власності є нерухоме майно, зокрема квартира АДРЕСА_2 (загальна площа 62.2 кв.м.), яку представник позивача вважає спільною сумісної власністю, оскільки квартира була набута у власність під час перебування ОСОБА_4 у шлюбі з ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу від 25.12.2012, зареєстрованому у реєстрі за № 7869, приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Соляник А.В. Представник позивача вважає, що необхідність застосування саме такого виду забезпечення позову гарантує виконання рішення суду у разі його задоволення.

Проаналізувавши обставини, викладені в заяві про забезпечення позову, та вимоги чинного законодавства України, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно із ч. 3 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб .

В статті 151 ЦПК України викладено вимоги до заяви про забезпечення позову, зокрема, в заяві про забезпечення позову повинно бути вказано захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності.

З матеріалів справи вбачається, що спір між сторонами виник з приводу стягнення безпідставно сплачених коштів у сумі 287 658,09 грн.

В заяві про забезпечення позову заявник просить накласти арешт на нерухоме майно, а саме частину квартири АДРЕСА_3 , право власності на яку, відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта № 377261155 від 06.05.2024, зареєстровано за ОСОБА_4 .

Відповідно до ч.3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

При цьому, співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне вчинення таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам (п.3-4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року N 9).

Суд вважає, що заявником не доведено тієї обставини, що ОСОБА_3 є співвласником частину квартири АДРЕСА_3 , виходячи з того, що шлюб між ним та ОСОБА_4 розірваний рішенням Октябрського районного суду м.Полтави від 30 січня 2017 року. Так, позивачем не надано суду доказів можливого поділу спільного майна подружжя, що вказана квартира не є особистою приватною власністю подружжя, чи інших доказів, які б безальтернативно підтверджували належність частки вказаної квартири відповідачу. Твердження представника позивача, про те, що вище вказана квартира придбана під час перебування ОСОБА_3 у шлюбі з ОСОБА_4 , а тому є спільною сумісною власністю подружжя, є лише припущенням представника позивача та не підтверджується жодним доказом.

З врахуванням наведеного, суд, приходить до висновку, що заява представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 150-153 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний термін.

Суддя Л.І.Савченко