Справа № 288/2/24
Провадження № 2/288/182/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2024 року смт Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Зайченко Є. О.,

з участю секретаря судових засідань Корнієнко Т.М.,

відповідача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом державної екологічної інспекції Поліського округу до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Попільнянська селищна рада Житомирського району Житомирської області про відшкодування шкоди, заподіяної рибному господарству,

ВСТАНОВИВ:

Державна екологічна інспекція Поліського округу (далі - Позивач) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 (далі Відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Попільнянська селищна рада Житомирського району Житомирської області про відшкодування шкоди, заподіяної рибному господарству, в обґрунтування якого вказує, що відповідно до наказу Державної екологічної інспекції Поліського округу № 127-0/1 від 28.04.2023 року «Про проведення рейдових заходів на території Житомирської та Рівненської областей», державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу Александровим О.О., встановлено, що громадянин ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 о 22 год. 20 хв., знаходячись на річці Роставиця на території с. Паволоч Житомирського району Житомирської області, здійснював вилов водних біоресурсів (риби) за допомогою забороненого для любительського та спортивного знаряддя лову риболовною сіткою, виготовленою з піскових матеріалів.

Факт порушення вимог природоохоронного законодавства зафіксовано протоколом про адміністративне правопорушення № 017075 від 22.05.2023.

Порушником незаконно добуто наступні види водних біоресурсів. а саме: плітка 5 екз.

Постановою Попільнянського районного суду Житомирської області від 12.06.2023 у справі № 288/1284/23 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення.

20.07.2023 Державною екологічною інспекцією Поліського округу пред`явлено претензію ОСОБА_1 № 74/11-12 про добровільне відшкодування збитків, заподіяних рибному господарству в розмірі 7820 грн. у місячний термін.

Загальний розмір шкоди, складає 7820 (сім тисяч вісімсот двадцять) гривень.

Відповідач у місячний термін в добровільному порядку не відшкодував заподіяну ним шкоду, у зв`язку з чим Інспекція змушена вжити заходів представницького характеру з примусового стягнення збитків, шляхом пред`явлення позову до суду.

Діями Відповідача порушено вимоги ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ», ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

На підставі вищевикладеного, Позивач просить, стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 на користь державної екологічної інспекції Поліського округу шкоду, заподіяну рибному господарству в розмірі 7820 (сім тисяч вісімсот двадцять) гривень на р/р ІBAN UA0006743, код класифікації доходів бюджету 24062100, , отримувач ГУК у Житомирській обл./ТГ смт Попільна; 24062100. банк отримувача Казначейство України; Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , на користь Державної екологічної інспекції Поліського округу (, р/р НОМЕР_2 відкритий в ДКСУ м. Київ, МФО 820172) сплачений судовий збір в розмірі 2684 гривень.

Представник Позивача в судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду клопотання в якому позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі, розгляд справи проводити без участі представника Позивача. /а.с.28/

Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнав.

Представник третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області в судове засідання не з`явився, надав на адресу суду лист в якому просив справу розглядати без участі представника селищної ради. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. /а.с.30/

Дослідивши і проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилались як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов наступних висновків.

В статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

У відповідності з п.1 Постанови №11 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення при здійсненні правосуддя" судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.ХІ.1950) (далі - Конвенція) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку. Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особі (справа «Скопелліті проти Італії» від 23 листопада 1993 року), або виконанням рішення, ухваленого на користь особи (справа «Папахелас проти Греції» від 25 березня 1999 року).

Стаття 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1ст. 15 ЦК України).

Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до статті 16 ЦК України особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Згідно копії протоколу про адміністративне правопорушення № 017075, 22 травня 2021 року о 22 годині 20 хвилин, ОСОБА_1 на р. Роставиця, в с. Паволоч, Житомирської області, ловив рибу сітками, знаряддям лову, виготовленим із сіткоснастевого матеріалу, використання якого заборонено. Спіймав 5 рибин плотви. /а.с.7/

Відповідно до опису знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, транспортних (в тому числі плавучих) засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів, або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів від 22 травня 2023 року, у ОСОБА_1 а згідно з протоколом від 22 травня 2023 року № 017075 вилучено сітку виготовлену із сіткоснастевого матеріалу: L-30 м, Н 1 м, діаметром 0,35 мм. /а.с.10/

Згідно Акту про вилучення знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів від 22 травня 2023 року, під час перевірки виявлено, сітку риболовну: L-30 м, Н 1 м, діаметром 0,35 мм та 5 штук риби плітка. Риба залишена ОСОБА_1 у. /а.с. 11/

Судом встановлено, що Постановою Попільнянського районного суду Житомирської області від 12 червня 2023 року, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого частино 4 статті 85 КУпАП і накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 (двадцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення.

Знаряддя вчинення правопорушення сітку виготовлену із сіткоснастевого матеріалу: L-30 м, Н 1 м, діаметром 0,35 мм - конфісковано в дохід держави. /а.с.8-9/

Таким чином, вина ОСОБА_1 є доведеною і відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Пунктом 6.2. Правил рибальства передбачено, що шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

Згідно з розрахунком розміру збитків завданих рибному господарству в наслідок незаконного добування водних біоресурсів (риби) мешканцем с. Паволоч Житомирського району Житомирської області відповідно до Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених постановою КМ України від 21 листопада 2011 року №1209, зі змінами згідно постанови КМУ № 1039 від 06.10.2021 обчислена шкода рибним ресурсам становить 7820 грн. (Риба: плітка 5 шт. х 1564 грн. =7820 грн.) /а.с.6/

Державною екологічною інспекцією Поліського округу на адресу ОСОБА_1 , надіслано претензію № 74/11-12 на суму 7820 гривень, з вимогою сплатити в місячний термін відшкодування шкоди в розмірі 7820 гривень. Проте, вимоги претензії Відповідачем не виконані, сума відшкодування не сплачена. /а.с.5/

В ст. 10 Закону України "Про тваринний світ" зазначено, що громадяни зобов`язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст. З Закону України "Про тваринний світ" об`єкти тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи неволі.

Відповідно до ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Відповідно до ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно- соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. В Україні фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища здійснюються за рахунок Державного бюджету України, Бюджету Автономної Республіки Крим та місцевих бюджетів, коштів підприємств, установ та організацій, фондів охорони навколишнього природного середовища, добровільних внесків та інших коштів.

Відтак, несплата відповідачем визначеного в установленому законом порядку розміру шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, не лише безпосередньо зачіпає майнові та економічні інтереси держави, а й впливає на недофінансування державою природоохоронних заходів, спрямованих на забезпечення екологічної безпеки життєдіяльності людини, яка є невід`ємною умовою сталого економічного розвитку України.

Згідно ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно ст. 20 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно ст. 37 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" водні біоресурси. що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Таким чином, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Попільнянської селищної ради).

Поряд із цим, одночасно дані природні ресурси є власністю Українського народу.

Згідно ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом (ст. 13 Конституції України).

Права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку (ст. 145 Конституції України).

На підставі статті 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Статтею 324 Цивільного кодексу України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу.

Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України.

Таким чином, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди (в даному випадку Попільнянській територіальній громаді Житомирській області).

Таким чином, на підставі викладеного вище та враховуючи, що Відповідач не відшкодував у добровільному порядку, на даний час завдану порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища шкоду, що є його обов`язком, суд вважає, що сума збитків, заподіяна внаслідок незаконного вилову риби, підлягає стягненню в примусовому порядку.

Враховуючи вищевикладені обставини суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

При подачі позову до суду позивачем сплачено судовий збір в розмірі 2684,00 грн. згідно з платіжною інструкцією №699 від 22.12.2023./а.с.14/

Згідно з ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідачів на користь позивача документально підтверджені судові витрати.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 13, 145 Конституції України, ст.ст. 4, 16, 27, 82, 151, 177, 184, 276 ЦПК України, ст.ст. 22, 177, 179, 180, 190, 317, 318, 324, 1166 ЦК України, ст.ст. 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього і природного середовища», ст.ст. З, 10, 11, 34, 52-1, 59, 63 Закону України «Про тваринний світ», ст.ст. 10, 20, 37, 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст.ст. 16, 60 Закону України «Про місцеве самоврядування», ст. 4 Закону України «Про судовий збір», п.п. 3.15, 4.4, 4.6, 5.З., 6.2., 6.3. Правил рибальства, постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», ст.ст.258, 259, 264, 265, 351, 352, 354 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов державної екологічної інспекції Поліського округу до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Попільнянська селищна рада Житомирського району Житомирської області про відшкодування шкоди, заподіяної рибному господарству задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 на користь державної екологічної інспекції Поліського округу шкоду, заподіяну рибному господарству в розмірі 7820 (сім тисяч вісімсот двадцять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , на користь Державної екологічної інспекції Поліського округу (, р/р НОМЕР_2 відкритий в ДКСУ м. Київ, МФО 820172) сплачений судовий збір в розмірі 2684 гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду Є. О. Зайченко