"01" травня 2024 р. Справа № 363/2112/24
У Х В А Л А

Іменем України

01 травня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., при секретарі судових засідань Охоті Г.С., розглянувши в судовому засіданні матеріали заяви АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (адреса місцезнаходження: м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д; ), в інтересах якого діє адвокат Будьонний Віталій Сергійович (адреса для листування: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 50), заінтересовані особи: Вишгородська державна нотаріальна контора (адреса місцезнаходження: Київська область, м. Вишгород, пл. Шевченка, буд. 1, кв. 20; ), Козаровицька сільська рада (адреса місцезнаходження: Київська область, с. Козаровичі, вул. Бірківська, буд. 1; ), про забезпечення доказів до подання позову, -

ВСТАНОВИВ:

29.04.2024 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла заява АТ КБ «ПРИВАТБАНК» про забезпечення доказів до подання позовної заяви.

Зі змісту заяви вбачається, що 04.05.2018 між ОСОБА_1 та ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», а в подальшому АТ КБ «ПРИВАТБАНК» було укладено кредитний договір № б/н.

26.02.2022 Позичальник помер, про що зазначено в листі Вишгородського районного суду Київської області від 12.02.2024. На момент смерті Позичальник не виконав всіх взятих на себе зобов`язань, у зв`язку з чим за вищевказаним кредитним договором залишилась заборгованість у загальному розмірі 59010.00 грн.

14.02.2024 Банк звернувся із претензією кредитора до Вишгородської державної нотаріальної контори, яка листом від 23.02.2024 повідомила, що претензію кредитора долучено до матеріалів спадкової справи, однак інформація щодо спадкоємців не була надана.

12.03.2024 Банк звернувся до державної нотаріальної контори з проханням надати інформацію щодо спадкоємців ОСОБА_1 , та 22.03.2024 Вишгородська державна нотаріальна контора повторно повідомила, що претензію кредитора долучено до матеріалів спадкової справи, однак жодної інформації щодо спадкоємців не було надано.

Оскільки зобов`язання Позичальника за кредитним договором не є таким, що нерозривно пов`язане з його собою, таке зобов`язання може бути виконано іншою особою - спадкоємцем. Відтак, зобов`язання Позичальника за кредитним договором входить до складу спадщини. Тому без інформації про спадкоємців, у тому числі тих, хто проживав за адресою останнього місця реєстрації проживання померлого позичальника Банк позбавлений можливості захистити свої права та інтереси у судовому порядку, адже пред`явлення позову до невідомих осіб не допускається. У зв`язку з цим АТ КБ «ПРИВАТБАНК» наразі позбавлено можливості захистити свої права та інтереси в судовому порядку, оскільки не володіє інформацією про спадкоємців, а відтак не може визначити підсудність майбутнього позову та виконати вимоги процесуального закону в частині зазначення у позові інформації про відповідача(ів).

З урахуванням вищевикладеного, у своїй заяві АТ КБ «ПРИВАТБАНК» просило витребувати у Вишгородської державної нотаріальної контори копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та витребувати у Козаровицької сільської ради інформацію про склад сім`ї ОСОБА_1 та інформацію про осіб зареєстрованих за однією адресою зі спадкодавцем станом на дату смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 118 ЦПК України заява про забезпечення доказів розглядається в судовому засіданні в загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, з особливостями, встановленими цією статтею. Заява розглядається не пізніше п`яти днів з дня її надходження до суду.

У судове засідання представник АТ КБ «ПРИВАТБАНК» не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце його проведення. У заяві про забезпечення доказів представником заявника висловлено прохання про проведення розгляду заяви за його відсутності.

Заінтересовані особи у судове засідання також не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце його проведення, що підтверджується наявними у матеріалах справи довідками, сформованими з автоматизованої системи документообігу суду, з яких вбачається, що судова повістка про виклик до суду була доставлена в електронні кабінеті заінтересованих осіб. Про причини неявки заінтересовані особи не повідомили, будь-яких заяв, клопотань від них не надходило.

Відповідно до п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

Таким чином, всі учасники справи були належним чином повідомленими про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 3 ст. 118 ЦПК України заявник та інші особи, які можуть отримати статус учасників справи, повідомляються про дату, час і місце судового засідання, проте їх неявка не перешкоджає розгляду поданої заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Враховуючи вищевикладене, зважаючи на те, що учасники справи були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, враховуючи клопотання представника заявника про розгляд справи за його відсутності, зважаючи на відсутність клопотань про відкладення судового розгляду, суд приходить до висновку про можливість здійснення судового розгляду за відсутності учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки учасники справи у судове засідання не з`явилися, то фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Розглянувши матеріали поданої заяви, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Відповідно до ч. 3-4 ст. 116 ЦПК України заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви. Забезпечення доказів до подання позовної заяви здійснюється судом першої інстанції за місцезнаходженням засобу доказування або за місцем, де повинна бути вчинена відповідна процесуальна дія. Забезпечення доказів після подання позовної заяви здійснюється судом, який розглядає справу.

Інститут забезпечення доказів є спеціальним механізмом, який використовується для їх збереження доказів та покликаний створити можливість реалізації своїх прав особами, які беруть участь у справі, щодо подання до суду необхідних доказів за наявності обставин, які свідчать, що надання потрібних доказів може стати неможливим або ускладненим в майбутньому.

З анкети-заяви про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг в ПриватБанку, інших матеріалів поданої заяви судом встановлено, що 04.05.2018 року між АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було укладено кредитний договір б/н, відповідно до умов якого АТ КБ «ПРИВАТБАНК» взяв на себе зобов`язання надати ОСОБА_1 строковий кредит, а ОСОБА_1 взяв на себе зобов`язання повністю погасити отриманий кредит і сплатити проценти за фактичний строк його використання.

АТ КБ «ПРИВАТБАНК» свої зобов`язання за кредитним договором виконав у повному обсязі, надавши ОСОБА_1 кредитні кошти. У свою чергу, ОСОБА_1 свої зобов`язання за договором не виконав, у зв`язку з чим виникла заборгованість у розмірі 59 010 грн. 00 коп.

З листів Вишгородської державної нотаріальної контори від 23.02.2024 року № 235/02-14, 22.03.2024 року № 461/02-14, листа керівника апарату Вишгородського районного суду Київської області від 12.02.2024 року № 01-12/8/2024 судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , про що Вишгородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено актовий запис № 122. У свою чергу, Вишгородською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 313/2022.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 608 ЦК України зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Аналіз предмету та змісту правовідносин, що виникли між АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та ОСОБА_1 дає можливість зробити висновок про виникнення між ними кредитних правовідносин, зміст яких становить кредитне зобов`язальне правовідношення кредитора та боржника.

У Постанові КЦС ВС від 25.10.2021 року у справі № 465/2135/16 зроблено висновок, що спірні правовідносини щодо кредитних зобов`язань допускають правонаступництво. Законодавець зберігає за кредитором право вимоги у разі смерті боржника.

Таким чином, обов`язок ОСОБА_1 , як боржника у кредитному зобов`язанні, входить до складу його спадщини.

Відповідно до ч. 2-4 ст. 1281 ЦК України кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.

Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Відповідно до ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.

Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

З листів Вишгородської державної нотаріальної контори від 23.02.2024 року № 235/02-14, від 22.03.2024 року № 461/02-14 судом встановлено, що АТ КБ «ПРИВАТБАНК» неодноразово зверталося до Вишгородської державної нотаріальної контори з метою отримання відомостей щодо спадкоємців ОСОБА_1 . Вказаними листами державної нотаріальної контори було повідомлено АТ КБ «ПРИВАТБАНК» про долучення претензії кредитора до спадкової справи № 313/2022 та про повідомлення про вимоги кредитора спадкоємців. Разом з тим, відомостей про спадкоємців надано не було.

Відповідно до ч. 1, 7-8 ст. 8 ЗУ «Про нотаріат» нотаріальна таємниця - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо.

Довідки про вчинені нотаріальні дії та копії документів, що зберігаються у нотаріуса, видаються нотаріусом виключно фізичним та юридичним особам, за дорученням яких або щодо яких вчинялися нотаріальні дії. У разі смерті особи чи визнання її померлою такі довідки видаються спадкоємцям померлого. У разі визнання особи безвісно відсутньою опікун, призначений для охорони майна безвісно відсутнього, має право отримувати довідки про вчинені нотаріальні дії, якщо це необхідно для збереження майна, над яким встановлена опіка.

Довідки про вчинені нотаріальні дії та інші документи надаються нотаріусом протягом десяти робочих днів на обґрунтовану письмову вимогу суду, прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування у зв`язку з кримінальним провадженням, цивільними, господарськими, адміністративними справами, справами про адміністративні правопорушення, що знаходяться у провадженні цих органів, з обов`язковим зазначенням номера справи та прикладенням гербової печатки відповідного органу, а також на обґрунтовану письмову вимогу державного виконавця, приватного виконавця за виконавчим провадженням з обов`язковим зазначенням номера виконавчого провадження та реквізитів виконавчого документа, на підставі якого здійснюється виконавче провадження.

З огляду на вищевикладене, суд встановлено, що АТ КБ «ПРИВАТБАНК» позбавлений можливості самостійно отримати відомості щодо спадкоємців кредитора з огляду на те, що категорія таких відомостей відноситься до охоронюваної законом інформації. У той же час, інформація щодо спадкоємців необхідна банку для подання відповідної позовної заяви з метою повернення кредитних коштів, а тому за відсутності такої інформації та відсутності можливості самостійного її отримання банк позбавлений можливості захистити свої права в судовому порядку. У той же час, спадкова справа може містити іншу інформацію, що охороняється нотаріальною таємницею, а тому надання копії повної спадкової справи, як вимагає АТ КБ «ПРИВАТБАНК», може призвести до розголошення охоронюваної законом інформації, яка до того ж може не стосуватися вимог кредитора. У зв`язку з чим клопотання АТ КБ «ПРИВАТБАНК» слід задовольнити частково.

На додаток до цього, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 1, 2 ст. 11 ЗУ «Про інформацію» інформація про фізичну особу (персональні дані) - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована.

Не допускаються збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та захисту прав людини. До конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса, дата і місце народження.

В силу положень ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Таким чином, інформація про склад сім`ї та осіб, зареєстрованих за однією адресою зі спадкодавцем, має значення для встановлення спадкоємців, які могли прийняти спадщину відповідно до положень ч. 3 ст. 1268 ЦК України. Однак при цьому вказана інформація також належить до охоронюваної законом інформації у зв`язку з чим не може бути отримана банком самостійно.

У той же час, суд звертає увагу, що відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань юридична особа у виді Козаровицької сільської ради () припинена. У свою чергу, на даний момент часу с. Козаровичі, де проживав ОСОБА_1 , входить до складу Димерської об`єднаної територіальної громади, представницьким органом місцевого самоврядування якої є Димерська селищна рада (). У зв`язку з цим інформація щодо складу сім`ї та зареєстрованих осіб підлягає витребуванню саме у Димерської селищної ради.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про необхідність часткового задоволення клопотання АТ КБ «ПРИВАТБАНК» про забезпечення доказів до подання позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 116-119 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (адреса місцезнаходження: м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д; ), заінтересовані особи: Вишгородська державна нотаріальна контора (адреса місцезнаходження: Київська область, м. Вишгород, пл. Шевченка, буд. 1, кв. 20; ), Козаровицька сільська рада (адреса місцезнаходження: Київська область, с. Козаровичі, вул. Бірківська, буд. 1; ), про забезпечення доказів до подання позову задовольнити частково.

Вжити заходи забезпечення доказів, шляхом витребування доказів:

1) витребувати у Вишгородської державної нотаріальної контори (адреса місцезнаходження: Київська область, м. Вишгород, пл. Шевченка, буд. 1, к. 20; ) копії документів зі спадкової справи № 313/2022, відкритої після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) , а саме:

- копії заяв осіб, які прийняли спадщину;

- довідку уповноваженого органу про те, з ким проживав спадкодавець на момент смерті;

- копії свідоцтв про право на спадщину, якщо такі видавалися;

- копії документів, що підтверджують склад спадкового майна;

2) витребувати з Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області (адреса місцезнаходження: Київська обл., Вишгородський р-н, селище міського типу Димер, вул.Соборна, будинок 19; ) інформацію про осіб зареєстрованих зі спадкодавцем ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) за адресою: АДРЕСА_1 , станом на дату його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В іншій частині клопотання відмовити.

Роз`яснити заявнику, що у разі подання заяви про забезпечення доказів до подання позовної заяви заявник повинен подати позовну заяву протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення доказів. У разі неподання позовної заяви у зазначений строк, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження суд скасовує ухвалу про вжиття заходів забезпечення доказів не пізніше наступного дня після закінчення такого строку або постановлення судом ухвали про повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження (ч. 5 ст. 116 ЦПК України).

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвала про забезпечення доказів (крім забезпечення доказів шляхом допиту свідків, призначення експертизи, огляду доказів) є виконавчим документом та виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Суддя О.В. Рукас