Справа №295/3226/24
У х в а л а
04 березня 2024 року м. Житомир
Суддя Богунського районного суду міста Житомира Семенцова Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Сєтак В.Я., про визнання договору дарування удаваним, визнання договору дарування договором купівлі-продажу та визнання права власності, -
У березні 2024 року до суду надійшла указана позовна заява, в якій позивач просить: 1) визнати договір дарування 4/100 частини житлового будинку АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , посвідчений 17.02.2023 приватним нотаріусом Сєтаком В.Я., удаваним; 2) визнати договір дарування 4/100 частини житлового будинку АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , посвідчений 17.02.2023 приватним нотаріусом Сєтаком В.Я., договором купівлі-продажу; 3) визнати за ОСОБА_1 право власності на 4/100 частини житлового будинку АДРЕСА_1 .
Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст. ст. 175 - 177 ЦПК України.
При вирішенні питання прийняття позовної заяви до розгляду в справі виявлено, що позовна заява не відповідає всім визначеним до неї вимогам, виходячи з наступного.
Позивачем до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору, з якої вбачається, що судовий збір сплачено не в повному обсязі. Так як позивачем заявлено три вимоги, з яких дві вимоги немайнового характеру та одна вимога майнового характеру.
Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.
Із наданої до позову квитанції встановлено, що позивачем сплачено судовий збір у сумі 2600,00 грн, тобто за дві позовні вимоги немайнового характеру, тоді як позовна вимога майнового характеру (визнання права власності на 4/100 частини житлового будинку АДРЕСА_1 ) у розмірі 1 % ціни позову судовим збором не оплачена.
У позовній заяві вказано ціну позову в розмірі 260000 грн, але позов про визнання права власності на нерухоме майно підлягає грошовій оцінці, яка визначається вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).
Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у справах про визнання права власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.
Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» визначено, що оціночною вартістю для нерухомості є її ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав. Підтвердженням такої вартості слугує звіт про оцінку, строк дії якого становить не більше шести місяців з дати оцінки.
Матеріали позовної заяви не містять доказів, які б відображали дійсну вартість 4/100 частини житлового будинку АДРЕСА_1 , що в свою чергу виключає можливість визначити реальну ціну позову, а отже і суму необхідного до сплати позивачем судового збору.
Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.
За положеннями ст. 185 ЦПК України, якщо позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України та/або не сплачено судовий збір, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Таким чином, вказана позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків.
Керуючись ст. ст. 175 - 177, 185 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», -
Позовну заявуОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Сєтак В.Я., про визнання договору дарування удваваним, визнання договору дарування договором купівлі-продажу та визнання права власності залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня отримання позивачем даної ухвали.
Копію ухвали невідкладно направити позивачу.
У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважаться неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими документами. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в порядку, визначеному ЦПК України, протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л.М. Семенцова