Справа № 200/9319/18
Провадження № 2/932/3122/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2024 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Кондрашова І.А.,

за участі секретаря судового засідання Мотуз Я.А.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Ткаченко С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі цивільну справу за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Двірник Інна Валентинівна, Сьома дніпровська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Двірник Інна Валентинівна, про усунення від права на спадкування. В обґрунтування позову посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , який склав заповіт, згідно якого все своє майно заповів ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 . Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина у вигляді домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , транспортного засобу автомобіля марки ЗАЗ 110307-40 «Славута», 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Спадкоємцем першої черги є донька ОСОБА_4 ОСОБА_1 , 1987 року народження. ОСОБА_2 є рідним племінником спадкодавця. На думку позивача, ОСОБА_1 з батьком не спілкувалась, не цікавилась станом його здоров`я. Після розірвання шлюбу батьків, залишилась проживати з матір`ю. Батько ОСОБА_4 хворів та потребував сторонньої допомоги, догляду. Однак донька, знаючи про хворобу батька та необхідність допомоги, ухилялась від догляду за батьком, будь-якої допомоги йому не надавала. Всі клопоти по догляду за ОСОБА_4 лягли на племінника, який утримував батька, доглядав за ним та проживав з ним до моменту його смерті. За таких обставин позивач вважає, що ОСОБА_1 ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу був у безпорадному стані, тому просить суд усунути ОСОБА_1 від права на спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 .

30.08.2018 року ОСОБА_1 звернулась до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із зустрічним позовом до ОСОБА_2 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Двірник Інна Валентинівна, Сьома дніпровська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом. Зустрічні позовні вимоги мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько ОСОБА_1 ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , транспортного засобу автомобіля марки ЗАЗ 110307-40 «Славута», 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 . Позивач за зустрічним позовом є спадкоємицею першої черги та бажає успадкувати все майно. 01.11.2017 ОСОБА_1 звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріусом було повідомлено, що вже заведена спадкова справа на підставі заяви племінника ОСОБА_2 , тому нотаріусом було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину. Оскільки між сторонами є спір про спадкування, а ОСОБА_1 втратила можливість оформити свої спадкові права у загальному порядку, звертається до суду та просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме на домоволодіння, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , транспортний засіб автомобіль марки ЗАЗ 110307-40 «Славута», 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 03 серпня 2018 року відкрито провадження за первісною позовною заявою за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 листопада 2018 року об`єднано в одне провадження первісний позов ОСОБА_2 та зустрічний позов ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 25 лютого 2019 року витребувано амбулаторну карту стаціонарного хворого ОСОБА_4 .

У зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_5 , справа передана судді ОСОБА_6 .

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 13 травня 2019 року справа прийнята у провадження судді ОСОБА_6 .

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 04 липня 2019 року витребувано докази.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10 вересня 2019 року закрито підготовче засідання.

Унаслідок закінчення відрядження судді Томаш В.І., справ передана судді ОСОБА_7 .

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 22 жовтня 2019, справа прийнята в провадження судді ОСОБА_7 .

Рішенням третьої дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 11.12.2019 р. суддю ОСОБА_7 відсторонено від здійснення правосуддя у зв`язку із звільненням з посади судді.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу справа передана судді ОСОБА_8 .

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 березня 2020 справа прийнята в провадження судді ОСОБА_8 .

Рішенням Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 02 грудня 2020 року суддю ОСОБА_8 було відсторонено від здійснення правосуддя у зв`язку із притягненням до дисциплінарної відповідальності.

Після відсторонення судді ОСОБА_8 справа передана судді Кондрашову І.А.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 13 квітня 2021 справа прийнята в провадження судді Кондрашова І.А.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 18 травня 2022 року залишено без розгляду первісний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Двірник Інна Валентинівна, про усунення від права на спадкування.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 31 жовтня 2023 закрито підготовче засідання, справа призначена до розгляду.

Інших заяв по суті спору не надходило.

Суд, з урахуванням ухвали про залишення первісного позову ОСОБА_2 без розгляду, розглядає справу в частині зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Двірник Інна Валентинівна, Сьома дніпровська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

В судовому засіданні позивач за зустрічним позовом та її представник підтримали позовні вимоги, просили їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином.

Інші учасники справи в судове засідання не прибули, повідомлені у встановленому порядку.

З урахуванням думки позивача та її представника, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність інших належним чином повідомлених осіб, за наявними матеріалами.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

В силу положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , який склав заповіт, згідно якого все своє майно заповів ОСОБА_4 . Це підтверджується копією свідоцтва про смерть та копією заповіту.

Після смерті ОСОБА_3 , ОСОБА_4 звернувся до нотаріуса та подав заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Проте відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч. 3 ст. 1296 ЦК України).

Спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є власником із часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку.

Такий висновок випливає зі змісту Постанови Верховного Суду від 22 березня 2023 року у справі № 463/6829/21.

Отже, якщо спадкоємець не встиг прийняти спадщину та помер до подання заяви про її прийняття, то право на спадкування переходить до інших спадкоємців за спадковою трансмісією, окрім обов`язкової частки.

Проте в даному випадку ОСОБА_4 у встановлений законом строк звернувся до нотаріуса та подав заяву про прийняття спадщини, однак помер до отримання свідоцтва про право на спадщину.

Суд вважає, що оскільки спадщина належить спадкоємцю не з моменту оформлення спадкових прав, а з моменту її відкриття, то ОСОБА_4 успадкував все майно за заповітом після смерті ОСОБА_3 , та є належним титульним власником усього спадкового майна.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з наступного майна: домоволодіння, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ; житлова квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_2 , і транспортний засіб автомобіль марки ЗАЗ 110307-40 «Славута», 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Судом встановлено, що на це спадкове майно претендують кілька осіб, а саме племінник ОСОБА_4 ОСОБА_2 та донька померлого ОСОБА_1 .

Як видно з матеріалів спадкової справи, із заявами про прийняття спадщини звернулись ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Постановою приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Двірник І.В. від 22 червня 2018 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки останньою не подано документів про право власності на спадкове майно.

Родинні зв`язки ОСОБА_1 підтверджуються копією свідоцтва про народження, з якого видно, що ОСОБА_1 є рідною донькою померлого ОСОБА_4 .

Родинні зв`язки ОСОБА_2 підтверджуються відповідними свідоцтвами про народження, з яких встановлено, що ОСОБА_2 є рідним племінником спадкодавця, його батьком є ОСОБА_9 , тобто рідний брат померлого ОСОБА_4 .

Поняття спадкування закріплене у ст. 1216 ЦК, відповідно до якої спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно частин першої та третьої статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною 3 статті 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Виходячи з вимог ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Статтями 1261-1265 ЦК передбачено п`ять черг спадкування за законом, які у визначеному законодавством порядку закликаються до спадкування почергово.

Так, відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

З аналізу наведених норм слідує висновок, що право на спадкування виникає у особи, яка є близьким родичем померлого, тобто віднесення такої особи, наприклад, до першої черги спадкування усуває від спадкування всіх інших спадкоємців інших черг. Тобто кожна наступна черга спадкоємців може отримати право на спадкування за відсутності спадкоємців інших черг, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини чи відмови від її прийняття.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 є донькою спадкодавця ОСОБА_4 , а відтак є спадкоємцем першої черги. Підстав для усунення її від спадкування судом не встановлено, від спадщини вона не відмовлялась та подала заяву про її прийняття, тобто вважається такою, що прийняла спадщину.

Суд вважає, що ОСОБА_1 , як спадкоємець першої черги, має право на спадкування усього майна, що залишилось після смерті ОСОБА_4 .

В той же час, ОСОБА_2 , має подальший ступень споріднення із ОСОБА_4 , є його племінником, тобто вважається спадкоємцем п`ятої черги. Суд вказує, що ОСОБА_2 не має права на спадкування та не може реалізувати свої спадкові права, оскільки є спадкоємець першої черги ОСОБА_1 , яка має переважне право на спадкування.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку. Суд вважає, що ОСОБА_1 остаточно втратила можливість оформити свої спадкові права у нотаріальному порядку, оскільки у неї відсутні оригінали документів про право власності на майно, а також є інший спадкоємець п`ятої черги, що позбавляє нотаріуса права видати свідоцтво про право на спадщину. Зважаючи на таке, суд приходить до висновку, що порушені права ОСОБА_1 підлягають захисту, тому слід визнати за нею право власності на спадкове майно, яке залишилось після смерті батька ОСОБА_4 .

Слід також зауважити, що для реалізації права на спадкування не має значення, в яких відносинах були спадкодавець і спадкоємець, чи надавали один одному утримання, матеріальну допомогу, догляд та інше. Не має правового значення й хто поховав спадкодавця, чи проживав з ним за однією адресою. Законодавцем для спадкування використовується лише критерії родинних відносин, тобто ступень спорідненості особи, де особи, які мають вищий ступінь спорідненості, мають переважне право на спадкування, ніж особи, які мають нижчий ступень спорідненості. В ході розгляду справи судом не отримано інформації, що померлий ОСОБА_4 перебував у такому стані, що можна було б кваліфікувати як безпорадний стан. Доказів такого матеріали справи не містять. Похилий вік та незадовільний стан здоров`я спадкодавця, не можуть вказувати на безпорадний стан, оскільки безпорадний стан такий стан особи, у якому ця особа не може самостійно забезпечити свої життєві потреби, потребує стороннього догляду, допомоги, піклування. Однак такі обставини не доведено, а позовні вимоги ОСОБА_2 в цій частині були залишені без розгляду, тому суд вирішує спір в межах заявлених позовних вимог.

Підсумовуючи викладене, суд вважає можливим задовольнити зустрічний позов ОСОБА_1 та визнати за нею право власності у порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , на все спадкове майно.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України суд вважає доцільним стягнути з ОСОБА_1 на користь Держави недоплачену суму судового збору за подання зустрічної позовної заяви у розмірі 2 114, 40 грн.

Керуючись ст. ст. 258, 259, 261, 263-265, 268, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ВИРІШИВ:

Зустрічний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 ), треті особи, що не заявляють самостійних вимог приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Двірник Інна Валентинівна, Сьома дніпровська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ) право власності в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме на домоволодіння, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , транспортний засіб автомобіль марки ЗАЗ 110307-40 «Славута», 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь Держави судовий збір у розмірі 2 114, 40 грн.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів із дня його проголошення особами, що брали участь у судовому засіданні, а також особами, які не брали участі в судовому засіданні протягом 30 днів з дня отримання його копії.

Рішення суду набирає законної сили протягом 30 днів з дня його проголошення, якщо не буде оскаржено у встановленому порядку.

Суддя Ігор КОНДРАШОВ