Справа № 208/4246/24
№ провадження 2/208/1052/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 травня 2024 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області Івченко Т.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДніпроАзот», Товариства з обмеженою відповідальністю депозитарний центр «Придніпров`я», 3-я особа Перша кам`янська державна нотаріальна контора «про визнання правонаступником», -

ВСТАНОВИВ:

15.05.2024 року до провадження Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшов зазначений позов, поданий ОСОБА_1 , який викладений позивачем не державною мовою.

Так, відповідно до частини першої статті 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

З огляду на зазначене, позовна заява повинна бути викладена державною (українською) мовою.

Позивач не позбавлений права звернутися до перекладача з метою приведення позовної заяви у відповідність до вимог закону.

Відповідно до вимог статті 185 цього Кодексу, позовна заява подана без додержання вимог, викладених в статтях 175 і 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом в Ухвалі від 21 січня 2019 року по справі № 761/42431/17, провадження № 61-49091ск18.

Крім того, 18.10.2023 набув чинності Закон України від 29.06.2023 № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким, зокрема, внесені зміни до ЦПК України, а саме.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Абз.2 ч.5 ст.14 ЦПК України визначено, що Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Однак, у поданій до суду позовній заяві не відображено зазначеної інформації.

В порушення вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві не зазначено ціну позову.

Так, згідно до ч. 1 ст.. 176 ЦПК України визначено, що ціна позову визначається:

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

10) у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Як вбачається зі змісту позовних вимог позивач заявляє про своє право на спадщину у склад якої увійшли майнові права спадкодавуя, проте не надає у відповідності до вимог ст.. 176 ЦПК України визначеності щодо ціни позову.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за вимоги майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить на 01.01.2024 року - 1211,20 гривень, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить на 01.01.2024 рік - 15140,00 гривень.

Та зазначене не відповідає і вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України, якою визначено: до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Також, в порушення п.п. 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

На підставі зазначеного, враховуючи, що відповідно до ст. 185 ЦПК України, позовна заява подана без додержання вимог, викладених в статтях 175 і 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху, з наданням строку для усунення недоліків.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

За таких обставин суд вважає, що позивачу слід надати термін для виправлення недоліків позовної заяви, шляхом подачі позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог Цивільного процесуального кодексу України та надання доказів на підтвердження доплати судового збору, та підтвердження дійсної вартості всіх об`єктів нерухомого майна, заявленого у позові.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДніпроАзот», Товариства з обмеженою відповідальністю депозитарний центр «Придніпров`я», 3-я особа Перша кам`янська державна нотаріальна контора «про визнання правонаступником», - залишити без руху.

Надати заявнику строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що згідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо не будуть усунуті недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Згідно до ст.353ЦПК України, ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://zv.dp.court.gov.ua.

Суддя : Івченко Т. П.