ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«19» березня 2024 року

м. Харків

справа № 621/2596/21

провадження № 22з/818/54/24

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В. (суддя-доповідач),

суддів - Мальованого Ю.М., Яцини В.Б.,

за участю секретаря - Волобуєва О.О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Акціонерне товариство «Харківобленерго», представниця відповідача - Войтенко О. О.

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву Акціонерного товариства «Харківобленерго» про роз`яснення постанови Харківського апеляційного суду від 16 січня 2024 року за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Зміївського районного суду Харківської області від 05 червня 2023 року в складі судді Овдієнко В.В. по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання звільнення з роботи незаконним, скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу

в с т а н о в и в:

У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання звільнення з роботи незаконним, скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, який в подальшому уточнив та просив визнати його звільнення з роботи незаконним, скасувати наказ № 322 к від 12 липня 2021 року про звільнення; поновити його на посаді з 12 липня 2021 року; стягнути з Акціонерного товариства «Харківобленерго» на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 12 липня 2021 року до дня поновлення його на роботі.

Рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 05 червня 2023 року у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 - відмовлено, змінено дату звільнення ОСОБА_1 згідно наказу № 322к від 12 липня 2021 року та визнано його звільненим з 22 липня 2021 року.

На вказане рішення суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду скасувати повністю та прийняти нове про задоволення позовних вимог; скасувати ухвалу суду першої інстанції про відмову в задоволенні клопотань про витребування доказів, задовольнити клопотання про витребування доказів та дослідити їх в суді.

Постановою Харківського апеляційного суду від 16 січня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задоволено частково, рішення Зміївського районного суду Харківської області від 05 червня 2023 року - скасовано та ухвалено нове судове рішення; позов ОСОБА_1 - задоволено частково, скасовано наказ Акціонерного товариства «Харківобленерго» № 322-к від 12 липня 2021 року про припинення трудового договору (контракту) та звільнення ОСОБА_1 з посади заступника директора з правових питань Акціонерного товариства «Харківобленерго» у зв`язку із скороченням штату працівників за пунктом 1 статті 40 КЗпП України; поновлено ОСОБА_1 на посаді заступника директора з правових питань Акціонерного товариства «Харківобленерго» з 12 липня 2021 року; стягнуто з Акціонерного товариства «Харківобленерго» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 12 липня 2021 року по 16 січня 2024 року в сумі 1 287 795, 18 грн з подальшим відрахуванням обов`язкових платежів; постанову суду в частині поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу за один місяць допущено до негайного виконання; стягнуто з Акціонерного товариства «Харківобленерго» на користь держави 5 368, 00 грн судового збору за подачу позову та апеляційної скарги.

09 лютого 2024 року Акціонерне товариство «Харківобленерго» до суду апеляційної інстанції подав заяву про роз`яснення постанови Харківського апеляційного суду від 16 січня 2024 року, яка мотивована тим, що мотивувальна та резолютивна частина постанова суду апеляційної інстанції не містить ані розрахунку, ані зазначення стягнутої на користь ОСОБА_1 заробітної плати за час вимушеного прогулу за один місяць, у зв`язку з чим просив роз`яснити постанову Харківського апеляційного суду від 16 січня 2024 року в частини того, яку саме суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць Акціонерне товариство «Харківобленерго» повинно перерахувати ОСОБА_1 на виконання рішення суду з наведенням відповідних розрахунків.

18 березня 2024 року до суду апеляційної інстанції від ОСОБА_1 надійшла заява з посиланням на практику Верховного Суду щодо цього питання.

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 підтримав свої пояснення, викладені в заяві від 18 березня 2024 року, з яких вбачається, що виплата середнього заробітку за час вимушеного прогулу повинна нараховуватися без вирахування сум з утримання податків та зборів.

Представниця Акціонерного товариства «Харківобленерго» до суду апеляційної інстанції,будучи належним чином повідомлена про дату, час і місце розгляду справи не з`явилася, та надала заяву від 19 березня 2024 року про розгляд справи за її відсутності.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, пояснення з`явившихся учасників справи, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи заяви, вважає заяву Акціонерного товариства «Харківобленерго» необхідно залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до частин першої, третьої, четвертої статті 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

За змістом положень зазначеної статті незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів його тлумачення, що призводить до утруднення чи неможливості його виконання.

Як вбачається з роз`яснень, викладених в пункті 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Аналогічні положення містяться і в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 9 липня 2018 року у справі № 911/2050/16, 29 серпня 2018 року у справі № 911/2050/16, 14 травня 2019 року у справі № 904/2529/18, 22 вересня 2020 року у справі № 372/51/16-ц. Поряд з цим, в них вказано, що роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового документа, який полягає в усуненні неясності судового акта. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання.

Аналізуючи наведені норми права та позиції Верховного Суду слід зазначити, що конкретного та вичерпного переліку критеріїв для визнання судового рішення незрозумілим процесуальний закон не визначає, але з його змісту слідує, що обґрунтування щодо незрозумілості має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Звертаючись до суду з заявою про роз`яснення судового рішення Акціонерне товариство «Харківобленерго» посилався на те, що мотивувальна та резолютивна частини постанови суду апеляційної інстанції не містить ані розрахунку, ані зазначення стягнутої на користь ОСОБА_1 заробітної плати за час вимушеного прогулу за один місяць.

Разом з тим, із мотивувальної та резолютивної частин постанови Харківського апеляційного суду від 16 січня 2024 року вбачається, що рішення суду першої інстанції скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким скасовано наказ Акціонерного товариства «Харківобленерго» № 322-к від 12 липня 2021 року про припинення трудового договору (контракту) та звільнення ОСОБА_1 з посади заступника директора з правових питань Акціонерного товариства «Харківобленерго» у зв`язку із скороченням штату працівників за пунктом 1 статті 40 КЗпП України; поновлено ОСОБА_1 на посаді заступника директора з правових питань Акціонерного товариства «Харківобленерго» з 12 липня 2021 року; стягнуто з Акціонерного товариства «Харківобленерго» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 12 липня 2021 року по 16 січня 2024 року в сумі 1 287 795, 18 грн з подальшим відрахуванням обов`язкових платежів (мається на увазі податків та зборів); постанову суду в частині поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу за один місяць допущено до негайного виконання, з наведенням висновків і мотивів, з яких скасовано рішення.

Судом апеляційної інстанції визначено конкретний розмір стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, виходячи з середньоденної заробітної плати ОСОБА_1 , яка складає 1 978,18 грн, помноженої на кількість днів з дня звільнення до ухвалення судового рішення про його поновлення. Тобто, обов`язок суду щодо обчислення такого розміру при вирішенні справи по суті здійснено.

Колегія суддів зазначає, що обчислення та наведення відповідного розрахунку в частині допущення до негайного виконання стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу за один місяць не є обов`язком суду та не є обставиною, яка підлягає уточненню в процесі роз`яснення судового рішення. Дане питання стосується порядку виконання судового рішення, а не щодо роз`яснення його змісту.

Доводи ОСОБА_1 щодо того, що необхідно зазначити в резолютивній частині замість «з подальшим відрахуванням обов`язкових платежів», «без вирахування сум з утримання податків та зборів» судовою колегією не приймаються, оскільки такі вимоги в заяві Акціонерне товариство «Харківобленерго» не заявляв, а ОСОБА_1 з заявою не звертався. Крім того, як вже було зазначено вище, роз`яснення судового рішення не повинно змінювати його зміст.

Таким чином, постанова Харківського апеляційного суду від 16 січня 2024 року є зрозумілою та містить чіткий порядок її виконання. Резолютивна частина судового рішення не припускає кілька варіантів її тлумачення.

Ураховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що відсутні правові підстави для роз`яснення постанови Харківського апеляційного суду від 16 січня 2024 року.

Керуючись ст.ст. 260, 271, 381, 382, 389 ЦПК України

у х в а л и в:

Заяву Акціонерного товариства «Харківобленерго» про роз`яснення постанови Харківського апеляційного суду від 16 січня 2024 року - залишити без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили негайно після її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді Ю.М. Мальований

В.Б. Яцина

Повний текст ухвали складено 20 березня 2024 року.