Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/2221/24
Номер провадження 2-о/711/77/24
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

19 березня 2024 року суддя Придніпровського районного суду м.Черкаси Демчик Р.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Орган опіки та піклування Черкаської міської ради про скасування рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи,-

встановив:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до Придніпровського районного суду м.Черкаси з заявою про скасування рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи, заінтересована особа: Орган опіки та піклування Черкаської міської ради.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суд зазначає наступне.

Статтею 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Заява, яка подається в порядку окремого провадження повинна відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим статтею 175 ЦПК України, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим для тієї чи іншої справи окремого провадження

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності відсутності неоспорюваних прав.

За приписами частини 1 ст.9 ЦПК України цивільне судочинство в судах проводиться державною мовою.

З заяви ОСОБА_1 про скасування рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи вбачається, що вона подана іноземною мовою.

Положеннями ч. 1 ст. 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Частиною 5 ст. 10, п. 4 ч. 1 ст. 92 Основного Закону України регламентовано, що застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається виключно законами України.

Відповідно до ст. 1, ч. 6 ст. 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25.04.2019 № 2704-VIII єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова. Органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Частинами 1, 2 ст. 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» передбачено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

При цьому за змістом ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

Викладене узгоджується, зокрема, з Рішенням Конституційного Суду України від 22.04.2008 № 8-рп/2008, відповідно до якого види судочинства (конституційне, адміністративне, господарське, кримінальне та цивільне) є процесуальними формами правосуддя та охоплюють порядок звернення до суду, процедуру розгляду судом справи та ухвалення судового рішення.

У рішенні Конституційного Суду України від 14.12.1999 (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, що визначаються законом (ч. 5 ст. 10 Конституції України).

Відповідно до ч.3 ст.9 ЦПК України суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони подоліють.

Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при у цьому послугами перекладача, в порядку встановленому цим Кодексом (ч.4 ст.9 ЦПК України).

З огляду на зазначене, заява повинна бути викладена державною (українською) мовою.

Заявник не позбавлений права звернутися до перекладача з метою приведення заяви у відповідність до вимог закону.

Зазначене повністю узгоджується з висновком ВС, викладеним в ухвалі від 21.01.2019 року у справі № 761/42431/17.

За таких обставин з метою усунення недоліків заяви, заявнику необхідно: надати заяву про скасування рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи державною мовою.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк на усунення недоліків.

Згідно з ч. 2 ст. 185 ЦПК України, строк усунення недоліків заяви не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

ухвалив:

Заяву ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без руху.

Надати заявнику десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків заяви.

Роз`яснити заявнику, що в разі не усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом наданого часу, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: Р. В. Демчик