"15" травня 2024 р. Справа № 363/2146/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2024 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючої судді Дьоміної О.П., за участю секретаря Ходасевич Д.К., вирішуючи питання, за власною ініціативою, про виправлення описки, допущеної в рішенні Вишгородського районного суду Київської області від 14.05.2024 року у цивільній справі за №363/2146/24 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Вишгородський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту смерті,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Вишгородського районного суду Київської області Дьоміної О.П. перебувала вказана цивільна справа. Так, рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 14.05.2024 року задоволено заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Вишгородський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту смерті, встановлено факт смерті громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Ново-Нікольське Міловського району Луганської області, що був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Луганську.

Під час оформлення матеріалів справи встановлено, що під час виготовлення тексту зазначеного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 14.05.2024 року було допущено описки, а саме: у описовій, мотивувальній та резолютивній частинах зазначеного рішення помилково зазначено прізвище заявника та батька заявника « ОСОБА_3 , ОСОБА_4 » замість вірного « ОСОБА_5 ».

Відповідно до ст. 269 ЦПК України - суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

У постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29.01.2021 року у справі за № 22-ц/354/11 зазначено, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність. Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Відповідно до абз. 1 п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року за № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Схожі висновки зроблені і у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.07.2020 року у справі за №521/1074/17.

Крім того, як зазначено в постанові Верховного Суду від 27.12.2019 у справі за №911/2787/18 - описка в розумінні ст. 269 ЦПК України - це випадкова помилка в рішенні, допущена при його викладенні. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовленні тексту рішення). Таким чином, виправлення допущених у рішенні, ухвалі, описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть рішення, ухвали.

Оскільки, під час виготовлення рішення суду від 14.05.2024 року у цивільній справі за №363/2146/24, було допущено описки, а саме: у описовій, мотивувальній та резолютивній частинах зазначеного рішення помилково зазначено прізвище заявника та батька заявника « ОСОБА_3 , ОСОБА_4 » замість вірного « ОСОБА_5 »,суд вважає за необхідне виправити допущені описки.

При цьому, суд зазначає, що виправлення вказаної описки жодним чином не змінює змісту вказаного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 259-261, 269, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Виправити описки, допущені в описовій, мотивувальній та резолютивній частинах рішення Вишгородського районного суду Київської області від 14.05.2024 року, у цивільній справі за №363/2146/24, вказавши правильно прізвище заявника ОСОБА_1 - «ОСОБА_5 » замість помилково зазначених - « ОСОБА_3 , ОСОБА_4 » та вказавши правильно прізвище померлого батька заявника ОСОБА_2 - «ОСОБА_5 » замість помилково зазначеного - « ОСОБА_3 ».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.П. Дьоміна