Справа № 703/2830/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2024 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді Биченка І.Я.,

за участю

секретаря судового засідання Литвин Г.Т.,

представників позивача ОСОБА_1 , Стадник Т.С.,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору: Смілянська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно,

установив:

ОСОБА_3 звернулась до Смілянського міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, що залишилось після ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача ОСОБА_4 .

Після її смерті відкрилася спадщина на будинковолодіння АДРЕСА_1 .

Мати позивача, а дочка ОСОБА_4 ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

25 березня 2020 року рішенням виконавчого комітету Смілянської міської ради №105 встановлено опіку над ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та призначено ОСОБА_6 її опікуном.

Позивач стверджує, що після смерті баби спадщину вона прийняла за правом представлення.

Постановою нотаріуса Смілянської державної нотаріальної контори позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину житлового будинку АДРЕСА_1 , оскільки під час підготовки документів до видачі свідоцтва про право на спадщину було з`ясовано, що спадщину після померлої ОСОБА_4 прийняла її дочка ОСОБА_2 , між спадкоємцями виник спір, де один із спадкоємців (дочка померлої) відмовляється надавати правовстановлюючі документи на житловий будинок.

В зв`язку з викладеним законний представник ОСОБА_3 ОСОБА_6 , з урахуванням уточнених позовних вимог, звернулася до суду з позовом в якому просила визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину житлового будинку по АДРЕСА_1 .

Ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 21 червня 2023 року позовну заяву ОСОБА_3 , в інтересах якої діє опікун ОСОБА_6 , залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 06 липня 2023 року позовну заяву ОСОБА_3 , в інтересах якої діє опікун ОСОБА_6 , залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 31 липня 2023 року відкрито провадження по справі. Розгляд справи постановлено проводити за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 30 січня 2024 року закрито підготовче провадження по справі. Справу призначено до судового розгляду.

У судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві.

Відповідач позов визнала у повному обсязі.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився. Державний нотаріус надала суду заяву в якій розгляд справи просила проводити без участі представника та ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Як вбачається із свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 виданого повторно 30 травня 2017 року Смілянським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є ОСОБА_5 .

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого повторно 17 березня 2021 року Смілянським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Сміла Черкаської області.

Рішенням виконавчого комітету Смілянської міської ради №105 від 25 березня 2020 року встановлено опіку над малолітньою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та призначено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 її опікуном.

Як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 29 травня 2023 року, власником будинку АДРЕСА_1 є ОСОБА_4

З оглянутої в судовому засіданні копії спадкової справи після смерті ОСОБА_4 вбачається, що відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого Смілянським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Сміла.

Згідно довідки виконавчого комітету Смілянської міської ради №68/3 від 26 листопада 2020 року, ОСОБА_4 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . На момент смерті із ОСОБА_4 за вказаною адресою був зареєстрований ОСОБА_7 . Інші особи, у тому числі малолітні та неповнолітні діти, за вказаною адресою зареєстровані не були.

Як вбачається з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть від 23 жовтня 2020 року, ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , виданого 31 січня 1990 року, батьками ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є ОСОБА_7 та ОСОБА_4 .

Згідно свідоцтва про одруження серії НОМЕР_5 , ОСОБА_8 , 08 квітня 2000 року зареєструвала шлюб із ОСОБА_9 та змінила прізвище на « ОСОБА_10 ».

Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження від 23 жовтня 2020 року №5, батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , є ОСОБА_7 та ОСОБА_4 .

Як вбачається з оглянутої судом спадкової справи із заявами про прийняття після смерті ОСОБА_4 спадщини звернулися ОСОБА_6 , як опікун малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 дочка померлої ОСОБА_4 .

13 грудня 2022 року ОСОБА_3 звернулася до Смілянської державної нотаріальної контори із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину на частку житлового будинку по АДРЕСА_1 .

Постановою державного нотаріуса Смілянської державної нотаріальної контори від 13 грудня 2022 року ОСОБА_3 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на частку житлового будинку після смерті ОСОБА_4 , оскільки спадщину після померлої ОСОБА_4 прийняла їх дочка ОСОБА_2 , між спадкоємцями виник спір, де один із спадкоємців (дочка померлої) відмовляється надавати правовстановлюючі документи на житловий будинок іншому спадкоємцю (онуці), яка теж прийняла спадщину за правом представлення, оскільки дочка померлої ОСОБА_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 23 постанови № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Так, статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм правом та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно з ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною першою статті 1222 ЦК України визначено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою-четвертою ст.1273 цього Кодексу (ч.4 ст.1268 ЦК).

Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно правового висновку викладеного в постанові Верховного Суду від 16.10.2019 у справі 401/898/17 «В основі спадкування за законом знаходиться принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення.

Спадкування за правом представлення врегульовано положеннями статті 1266 ЦК України, якою передбачено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини; прабаба, прадід спадкують ту частку спадщини, яка б належала за законом їхнім дітям (бабі, дідові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини; племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини; двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Якщо спадкування за правом представлення здійснюється кількома особами, частка їхнього померлого родича ділиться між ними порівну.

Отже, спадкування за правом представлення - це спадкування за законом, яке передбачає появу в певних спадкоємців права на спадкування за умови смерті до відкриття спадщини того з їхніх родичів, хто був би спадкоємцем.

Таким чином, його власні спадкоємці ніби представляють у спадкових відносинах особу, яка б одержала права на спадкування, якби була живою на час відкриття спадщини».

Аналіз статті 1266 ЦК України свідчить, що спадкуванням за правом представлення - це такий порядок набуття права на спадкування за законом при якому спадкоємці п`ятої черги включаються до складу першої, другої чи третьої черги замість спадкоємця внаслідок того, що він помер до відкриття спадщини.

По своїй суті спадкування за правом представлення - це специфічний порядок набуття права на спадкування за законом, і він не є окремою підставою або видом спадкування. У такому разі суб`єктами спадкування за правом представлення будуть певні спадкоємці за законом. Спадкування за правом представлення надає можливість спадкоємцям п`ятої черги за законом переміститися у вищу чергу (першу, другу або третю чергу).

Аналогічний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 20.06.2018 у справі № 643/1216/15-ц.

Враховуючи наведені положення закону та встановлені судом обставини справи, зважаючи на визнання відповідачем позову та ту обставину, що позивач має право на спадкування тієї частки спадщини, яка належала б за законом її матері ОСОБА_5 , якби вона була живою на час відкриття спадщини, суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для задоволення позовних вимог.

Згідно положень п. 4.14, 4.18 глави 10 Порядку здійснення нотаріальних дій нотаріусами України, видача свідоцтва про право на спадщину здійснюється за наявності необхідних документів, що підтверджують наявність певних юридичних фактів, у тому числі й склад спадкового майна. У разі, якщо у спадкоємців відсутні всі необхідні документи, питання визнання права на спадщину вирішується у судовому порядку.

Таким чином, єдиним способом реалізації позивачем своїх спадкових прав є визнання права власності на спадкове майно у судовому порядку.

На підставі наведеного, керуючись ст. 5, 12, 13, 247, 263, 265, 268 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору: Смілянська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_3 в порядку спадкування за законом право власності на 1/2 частину житлового будинку по АДРЕСА_1 , після ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 20 травня 2024 року.

Учасники справи:

позивач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 ;

відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_7 ;

відповідач - Смілянська державна нотаріальна контора, місце знаходження: пров. Бобринського, 2, м. Сміла, Черкаський район, Черкаська область, .

Суддя І.Я. Биченко