КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа №357/3427/22 Головуючий у 1 інстанції: Тиханський О.Б.

Провадження №22-з/824/845/2024 Суддя-доповідач: Гаращенко Д.Р.

2 травня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Гаращенка Д.Р.

суддів Сушко Л.П., Олійника В.І,

розглянувши клопотання адвоката Плаксій Романа Васильовича представника ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення, у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 : треті особи: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання заповіту недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Київського апеляційного суду перебувала на розгляді справа за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 11 жовтня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 : треті особи: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання заповіту недійсним.

Постановою Київського апеляційного суду від 9 квітня 2024 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 залишено без задоволення.

Рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 11 жовтня 2023 року залишено без змін.

30 квітня 2024 року представник відповідача адвокат Плаксій Р.В., повторно направив на електронну адресу Київського апеляційного суду клопотання про ухвалення додаткової рішення.

Відповідно до ч. 7 ст. 15-1 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

1 грудня 2018 року в газеті "Голос України" та на офіційному вебпорталі "Судова влада України" Державна судова адміністрація України оголосила про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно з п. 13 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про Вищу раду правосуддя" Вища рада правосуддя затверджує Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положення, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 10 травня 2018 року № 1370-1/0/15-18 (зі змінами) утворено Постійну комісію Вищої ради правосуддя з питань Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Комісія) з метою організації взаємодії органів системи правосуддя щодо розробки та запровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року за № 1845/0/15-21, було затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно з інформацією на сайті Київського апеляційного суду 26 грудня 2023 року учасники судових процесів, які зареєстрували електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), можуть реалізовувати свої процесуальні права на звернення до Київського апеляційного суду через підсистеми (модулі) ЄСІТС.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ч. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Клопотання про ухвалення додаткового рішення адвоката Плаксій Р.В. представника ОСОБА_1 подано на електронну пошту Київського апеляційного суду, тобто не у передбачений законом спосіб (паперова форма; через підсистему «Електронний суд»).

Колегія суддів вважає, що клопотання про ухвалення додаткового рішення не може бути прийняте до розгляду апеляційним судом з наступних підстав.

Відповідно до постанови Верховного Суду, у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, від 12 квітня 2023 року у справі № 626/133/21 суд дійшов висновку, що докази понесення витрат на правничу допомогу є складовими заяви про ухвалення додаткового рішення у справі та до заяви підлягали застосуванню правила статті 183 ЦПК України та відповідні процесуальні наслідки у разі недотримання вимог процесуального закону щодо форми та порядку подання такої заяви.

Згідно ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до ч. 6 ст. 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Керуючись ст. ст. 14, 183 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката Плаксія Романа Васильовича представника ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення, у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 : треті особи: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання заповіту недійсним заявникові залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом пятнадцать днів з дня виготовлення повного судового рішення.

Головуючий Д.Р. Гаращенко

Судді Л.П. Сушко

В.І. Олійник