29 березня 2024 року
Справа № 932/8708/23
Провадження № 2/932/2446/23
29 березня 2024 року м. Дніпро
Бабушкінський районний суд міста Дніпра у складі:
головуючого - судді Овчиннікової О.С.,
за участю секретаря судового засідання Кирилішиної В.Д.,
розглянувши в залі суду у м. Дніпрі за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом представника позивача Романченко Дар`ї Ігорівни в інтересах ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Український страховий стандарт» про стягнення страхового відшкодування ,
Окрім цього, Позивач намагалася і іншим чином захистити свої порушені права, надсилаючи скарги до МТСБУ та Національного банку Україні. Однак, через виключення Відповідача з численних реєстрів, державні органи не можуть надати таку допомогу. Отримала відповідь про зупинення НБУ ліцензії Страховика та право звернення до суду з вимогою про стягнення страхового відшкодування. Відсутністю виплати страхового відшкодування в повному обсязі зі сторони відповідача було порушено її цивільні права, і вона змушена була звернутися до суду за їхнім захистом. Такі дії Страховика грубо порушують її права як споживача страхових послуг. Між Страхувальником (винуватець події ДТП) та Страховиком (відповідач) було укладено поліс обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. Цей поліс укладено на користь «Третіх осіб», а саме потерпілої особи в ДТП. Договір (поліс) страхування цивільної відповідальності є договором надання страхових послуг, а порушення умов договору страхування с порушенням прав споживача страхових послуг. Тому просила стягнути з відповідача страхове відшкодування у розмірі 56 010, 91 грн (п?ятдесят шість тисяч десят грн 91 коп)., що складається : 40 711.00 грн - основна сума боргу; 1395.33 грн - три відсотка річних; 3971.10 грн - інфляційні втрати; 9933.48 грн пеня, судовий збір.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, надіслав заяву про судовий розгляд за їхньої з позивачем відсутності, не заперечує проти винесення заочного рішення суду.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, заяв про відкладення судового засідання до канцелярії суду не надходило, причини неявки суду не відомі, письмовий відзив не надав.
Таким чином, суд вважає, що відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов, зокрема: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив.
Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про задоволення позовних вимог з огляду на таке:
Згідно копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 , ОСОБА_1 є власником транспортного засобу AUDI Q5 , державний номерний знак НОМЕР_2 .
Згідно Електронного європротоколу про дорожньо-транспортну пригоду від 13.04.2022 року , о 10.35 год. за адресою: м. Дніпро, вул.Виконкомівська, 69, сталась дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля марки Audi Q5 , д.н.з. НОМЕР_2 , та Nissan B2, д.н.з. НОМЕР_3 . Близько 10:35 водій ОСОБА_2 рухався на автомобілі Audi Q5 з номерним знаком НОМЕР_2 по вулиці Виконкомівській, 69, у місті Дніпро, а водій ОСОБА_3 , який керував автомобілем Nissan B2 з номерним знаком НОМЕР_3 , не врахував дорожньої обстановки, не обрав безпечної швидкості руху, не впорався з керуванням та скоїв зіткнення з транспортним засобом Audi Q5 з номерним знаком НОМЕР_2 , водій ОСОБА_3 в графі «мої зауваження» зазначив, що він вину визнає .
Згідно страхового поліса № 208580435, цивільно-правова відповідальність ОСОБА_3 , як водія автомобіля марки NISSAN X-TRAIL B2, д.н.з. НОМЕР_3 , була застрахованою у відповідача ПрАТ «СК «Український страховий стандарт».
Згідно заяви від 16.04.2022 року, позивачка ОСОБА_1 звернулася до відповідача ПрАТ «СК «Український страховий стандарт» із заявою про страховий випадок .
Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Згідно ст. 6 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров`ю та/або майну потерпілого.
Згідност. 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством.
Пунктом 35.1 ст. 35 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» передбачено, що для отримання страхового відшкодування потерпілий чи інша особа, яка має право на отримання відшкодування, протягом 30 днів з дня подання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду подає страховику (у випадках, передбаченихстаттею 41 цього Закону- МТСБУ) заяву про страхове відшкодування.
Статтею 34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» визначено дії страховика після отримання інформації про дорожньо-транспортну пригоду, яка може бути підставою для здійснення страхового відшкодування. Зокрема, страховик зобов`язаний протягом двох робочих днів з дня отримання повідомлення про настання події, що містить ознаки страхового випадку, розпочати її розслідування, у тому числі здійснити запити щодо отримання відомостей, необхідних для своєчасного здійснення страхового відшкодування. Протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик зобов`язаний направити свого представника (працівника, аварійного комісара або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків.
Положеннями п. 33.2 ст. 33 ЗаконуУкраїни «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» передбачено, що у разі настання дорожньо-транспортної пригоди за участю лише забезпечених транспортних засобів, за умови відсутності травмованих (загиблих) людей, а також за згоди водіїв цих транспортних засобів щодо обставин її скоєння, за відсутності у них ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, ці водії мають право спільно скласти повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду. У такому разі водії транспортних засобів після складення зазначеного в цьому пункті повідомлення, мають право залишити місце дорожньо-транспортної пригоди та звільняються від обов`язку інформувати відповідні підрозділи Національної поліції про її настання.
Європротокол - спеціальний бланк повідомлення про настання дорожньо-транспортної пригоди, який заповнюється водіями-учасниками ДТП на місці аварії, потім надається страховику та стає підставою для виплати страхового відшкодування потерпілим. Європротокол може заповнюватися як в паперовому вигляді, на спеціальному бланку, так і в електронній формі, з використанням системи «Електронний Європротокол». Таким чином, Європротокол - це спрощена форма оформлення ДТП його учасниками без виклику патрульної поліції, при цьому заповнений бланк Європротоколу є документальним підтвердженням факту ДТП.
Однією із виключних підстав для складання Європротоколу є саме наявність згоди водіїв учасників ДТП щодо обставин її скоєння.
Як убачається з наявного в матеріалах справи повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, воно складено обома учасниками дорожньо-транспортної пригоди у частинах, що стосуються інформації про транспортний засіб А та транспортний засіб В, не містить виправлень, у відповідних пунктах зазначено дату, час та місце дорожньо-транспортної пригоди, наявна схема дорожньо-транспортної пригоди, визначені її обставини, а також відсутні будь-які відмітки про наявність з боку сторін зауважень стосовно відомостей, які зазначені у даному повідомленні.
Крім того, сам лише факт складання та підписання обома учасниками дорожньо-транспортної пригоди повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду (Європротоколу), вказує на наявність у водіїв транспортних засобів згоди щодо обставин участі у ній.
Разом з тим, як зазначено у п. 33.2.Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у разі оформлення документів про дорожньо-транспортну пригоду без участі уповноважених на те працівників відповідних підрозділів Національної поліції розмір страхової виплати за шкоду, заподіяну майну потерпілих, не може перевищувати максимальних розмірів, затверджених Уповноваженим органом за поданням МТСБУ, що діяли на день настання страхового випадку.
У пунктах 61 та 62 постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.06.2018 року у справі №308/3162/15-ц зроблено висновок, що для отримання страхової виплати за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів протокол про адміністративне правопорушення та постанова про притягнення до адміністративної відповідальності не можуть бути єдиними доказами вини особи, зокрема, у завданні шкоди майну потерпілого. У примітці достатті 124 Кодексу України про адміністративні правопорушеннязазначено, що особа, цивільно-правова відповідальність якої застрахована, звільняється від адміністративної відповідальності за порушення правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, за умови, що учасники ДТП скористалися правом спільно скласти повідомлення про цю пригоду відповідно до Закону.
Згідно п. 22.1 ст. 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.
Нормою ч. 1ст. 1166 ЦК України передбачено, що шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її заподіяла.
Відповідно до ч. 2ст. 1187 ЦК Українишкода завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
Разом з тим, оскільки цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу NISSAN X-TRAIL B2, д.н.з. НОМЕР_3 , на момент вчинення дорожньо-транспортної пригоди була застрахована у відповідача, за кермом забезпеченого транспортного засобу була особа, яка визнала свою вину у вказаній дорожньо-транспортній пригоді, то відповідач має виконати свій обов`язок та сплатити на користь потерпілої особи страхове відшкодування.
Як було встановлено судом, позивач направив відповідачу заяву про страхове відшкодування 16.04.2022 року. Тобто відповідач у строк не пізніше 17.07.2022 року зобов`язаний був прийняти рішення про здійснення страхового відшкодування і виплатити його або рішення про відмову у здійсненні страхового відшкодування. Однак у встановлений Законом строк відповідач такого рішення не прийняв.
Згідно ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
За приписами п.36.5 ст. 36 Закону № 1961-IV, за кожен день прострочення виплати страхового відшкодування (регламентної виплати) з вини страховика (МТСБУ) особі, яка має право на отримання такого відшкодування, сплачується пеня з розрахунку подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діє протягом періоду, за який нараховується пеня.
Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
З огляду на приписи зазначених вище Законів, суд приходить до висновку про те, що вимоги позивача про стягнення з відповідача пені, інфляційних втрат і 3% річних підлягають задоволенню, а саме, 1395.33 грн - три відсотка річних за 417 днів прострочення; 3971.10 грн - інфляційні втрати за період з 29.07.2022 19.09.2022 року; 9933.48 грн пеня за період з 19.03.2023 року по 19.09.2023 року.
Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В даному випадку стягненню підлягає судовий збір в сумі 1073,60 грн.
На підставі викладеного, керуючись 7, 8, 12, 13, 141, 206, 258-259, 280-282 ЦПК, суд
Позов представника позивача Романченко Дар`ї Ігорівни в інтересах ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Український страховий стандарт» про стягнення страхового відшкодування задовольнити .
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у встановленому порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Суддя О.С.Овчиннікова