08.05.2024 Єдиний унікальний номер 205/1045/24
Провадження номер 2/205/1782/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2024 рік м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська, у складі:

головуючого судді Бізяєвої Н.О.

за участі секретаря судового засідання Бородавка А.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження, у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до ОСОБА_2 в якій просить: розірвати шлюб між позивачем та відповідачем зареєстрований Виконавчим комітетом Богданівської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області, актовий запис № 3, залишити прізвище « ОСОБА_3 ».

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 02 лютого 2024 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачці строк для усунення виявлених недоліків позову.

Ухвалою суду від 08 лютого 2024 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання 08 травня 20254 року позивач ОСОБА_1 подала клопотання, зареєстроване канцелярії, в якій просить розгляд справи проводити без її присутності, позовні вимоги підтримає просить суд їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 , у судове засідання не з`явився повторно, будь-яких заяв або клопотань, відзову на позов до суду не подав.

Враховуючи заяву позивача, відсутність заяв або клопотань про відкладення судового засідання, суд вважає можливим провести дане судове засідання у відсутності сторін.

У зв`язку з неявкою всіх учасників справи, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється фіксування даного судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, ведеться протокол судового засідання.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

За положеннями ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За загальним правилом підсудності розгляду справ визначеної ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно відповіді № 441688 з Єдиного державного демографічного реєстру, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (відповідач у справі), значиться зареєстрованим за наступною адресою: АДРЕСА_1 .

Частиною 2 статті 28 ЦПК України передбачено, що позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

При цьому, за положеннями ч. 1 ст. 378 ЦПК України, судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Таким чином має суттєве значення розгляд справи судом належної територіальної юрисдикції

Згідно змісту позовної заяви та доданої до нього, засвідченої на відповідність оригіналу, копії свідоцтва про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія НОМЕР_1 , її батьками є позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 .

Як визначено у ч. 2 ст. 28 ЦПК України визначає, що позови розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

Позивачка звернулась з даним позовом до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська подавши на доведення її місця проживання та місця проживання дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_2 , довідки видані Правобережним управлінням праці та соціального захисту населення Дніпровської міської ради від 11.04.2023 за № 1204- та №1204- , відповідно, про взяття на облік як внутрішньо переміщених осіб. А також, надала довідку № 28/01-24 від 28.01.2024 виданої головою правлення ОК ЖК «Променевий» в якій зазначено на те, що ОСОБА_1 та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 проживають без реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» внутрішньо переміщеною особою є громадянин України, іноземець або особа без громадянства, яка перебуває на території України на законних підставах та має право на постійне проживання в Україні, яку змусили залишити або покинути своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації, повсюдних проявів насильства, порушень прав людини та надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру.

Згідно положень ч. 1 ст. 4 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», факт внутрішнього переміщення підтверджується довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, що діє безстроково, крім випадків, передбачених статтею 12 цього Закону. При цьому, відповідно до абз. 2 п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України «Про облік внутрішньо переміщених осіб» від 01.10.2014 № 509, довідка є документом, який підтверджує факт внутрішнього переміщення і взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

Разом з цим, п. 9 «Правил реєстрації місця проживання» затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2016 № 207, із змінами внесеними постановою Кабінетом Міністрів України № 579 від 09.08.2017, відомості про реєстрацію/зняття з реєстрації місця проживання вносяться до паспорта громадянина України, тимчасового посвідчення громадянина України, посвідки на постійне проживання, посвідки на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист, а відомості про реєстрацію місця перебування - до довідки про звернення за захистом в Україні (документ, до якого вносяться відомості про місце перебування) шляхом проставлення в них відповідного штампа реєстрації місця проживання/перебування особи за формою згідно з додатком 1.

Таким чином, відомості щодо місця проживання зазначені у довідці про взяття особи на облік як внутрішньо переміщеної, лише підтверджує такий факт проживання та не можуть вважатися адресою місця проживання або перебування такої особи зареєстрованою в установленому законом порядку.

Додана позивачем довідка № 28/01-24 від 28.01.2024 видана головою правлення ОК ЖК «Променевий» також не є доказом місця проживання або перебування позивача разом з дитиною, зареєстрованим у встановленому законом порядку, у тому числі, враховуючи, що остання містить застереження «проживають без реєстрації».

Частиною 2 статті 28 ЦПК України також встановлено, що за домовленістю подружжя, справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Однак, домовленості, тобто письмової згоди між позивачем та відповідачем щодо розгляду даної справи Ленінським районним судом м. Дніпропетровська матеріали справи не містять.

Враховуючи наведене вище, відсутні підстави розгляду даної справи Ленінським районним судом м. Дніпропетровська в порядку підсудністю визначеної положеннями ч. 2 ст. 28 ЦПК України.

Підстави альтернативної або виключної підсудності розгляду даної справи визначеної ст. 29, 30 ЦПК України за Ленінським районним судом м. Дніпропетровська відсутні.

Таким чином, для визначення належної територіальної підсудність розгляду даної справи слід застосовувати ч. 1 ст. 27 ЦПК України та отриманої судом інформації з Єдиного державного демографічного реєстру щодо адреси реєстрації відповідача ОСОБА_2 , якою, як зазначено вище, є наступна адреса: АДРЕСА_1 , яка належить до територіальної юрисдикції Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Отже, поняття «суду, встановленого законом» зводиться не лише до правової основи самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

З урахуванням наведеного відсутні передбачені законом підстави для розгляду цієї справи даним судом.

Частиною 9 статті 187 ЦПК України встановлено, що якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому ст. 31 ЦПК України.

Згідно п. 1 ст. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що дану справу слід передати за належною територіальною юрисдикцією (підсудністю) визначеною ч. 1 ст. 27 ЦПК України до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області (адреса: 51400, Дніпропетровська обл., м. Павлоград, вул. Дніпровська, 135; E-mail: ; Веб-сайт: https://pvm.dp.court.gov.ua).

Відповідно до ч. 3 ст. 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 27, 31, 32, 258, 260, 261, 353, 355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу єдиний унікальний номер 205/1045/24/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, передати за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області (адреса: 51400, Дніпропетровська обл., м. Павлоград, вул. Дніпровська, 135; E-mail: ; Веб-сайт: https://pvm.dp.court.gov.ua).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня складення ухвали до Дніпровського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Копію ухвали суду направити до відому учасникам справи.

Суддя: Н.О. Бізяєва