Справа № 456/2320/21
Провадження № 2-ві/456/1/24
УХВАЛА

про відмову в задоволенні заяви про відвід судді

20 лютого 2024 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Бучківської В. Л. ,

при секретарі Коцур А.І.

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шрамка Руслана Теодоровича від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,

в с т а н о в и в:

Історія провадження у цивільній справі №456/2320/21.

Ухвалою судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 04.06.2021 прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики до розгляду та відкрито провадження у справі.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 15.07.2021 розгляд справи відкладено за заявою представника відповідача.

Протокольною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 12.10.2021 розгляд справи відкладено за заявою позивача.

Протокольною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 23.11.2021 розгляд справи відкладено за заявою представника позивача.

Протокольною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 17.01.2022 розгляд справи відкладено.

Протокольною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 18.02.2022 розгляд справи відкладено за заявою позивача.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 18.02.2022 в задоволенні клопотання представника відповідача про витребування доказів відмовлено.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 11.03.2022 призначено у справі судову почеркознавчу експертизу, провадження в справі зупинено.

Протокольною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 12.05.2022 розгляд справи відкладено.

Протокольною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 02.06.2022 розгляд справи відкладено.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 16.06.2022 витребувано докази за клопотанням представника відповідача.

Протокольною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 01.08.2022 розгляд справи відкладено.

11.08.2022 справу скеровано для проведення експертизи.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 27.12.2022 розгляд справи відновлено.

31.01.2023 розгляд справи не відбувся у зв`язку з оголошеною повітряною тривогою.

23.02.2023 розгляд справи не відбувся у зв`язку з перебуванням головуючого судді в нарадчій кімнаті.

Протокольною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 21.03.2023 розгляд справи відкладено за заявою представника позивача.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 13.04.2023 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.

Протокольною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 18.05.2023 розгляд справи відкладено за заявою представника позивача.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 20.06.2023 розгляд справи відкладено за заявою представника позивача.

Протокольною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 25.07.2023 розгляд справи відкладено.

Протокольною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 12.09.2023 розгляд справи відкладено.

Протокольною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 10.10.2023 розгляд справи відкладено.

Протокольною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 07.11.2023 розгляд справи відкладено.

Протокольною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 14.11.2023 розгляд справи відкладено.

Протокольною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 13.12.2023 розгляд справи відкладено за клопотанням представника відповідача.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 26.01.2024 в задоволенні клопотання позивача про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи відмовлено.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 16.02.2024 в задоволенні заяви позивача про відвід головуючого судді Шрамка Р.Т. відмовлено, заяву про відвід передано до канцелярії суду для виконання вимог ст.33 ЦПК України

Процесуальні підстави для розгляду заявленого відводу даним складом суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.02.2024, заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шрамка Р.Т. від розгляду справи №456/2320/21 передано для розгляду судді Бучківській В.Л. 19.02.2024.

Обгрунтування заявленого відводу.

В заяві про відвід головуючого судді Шрамка Р.Т. від розгляду справи №456/2320/21, поданій на адресу суду 15.02.2024, позивач ОСОБА_1 вказує на те, що головуючим суддею Шрамко Р.Т. справа №456/2320/21 «готується до розгляду» вже один рік і три місяці (з 04.06.2021 (дата прийняття ухвали про відкриття провадження у справі) по 13.04.2023 (дата прийняття ухвали про завершення підготовчого засідання і призначення справи до судового розгляду). За цей час суддею Шрамко Р.Т. близько десяти разів призначалися судові засідання. На всі судові засідання сторона позивача забезпечила свою явку, як не особисту, то з участю свого представника. Натомість, сторона відповідача, з десяти призначених судових засідань, забезпечила свою і свого адвоката явку до суду лише тричі - 12.10.2021, 11.03.2022 і 01.08.2022. Всі інші рази, сторона відповідача до суду не з`являлася, або з`являвся хтось один (відповідач чи його адвокат), який заявляв клопотання про відкладення розгляду справи на інший день, через те, що відповідач не може приймати участь в судовому засіданні без участі адвоката, оскільки є юридично необізнаним, а адвокат не може приймати участі без свого довірителя, оскільки не може без нього забезпечити наданню суду необхідної доказової інформації. Однак, головуючий суддя Шрамко Р.Т. не реагував на неявку сторони відповідача до суду, як це внормовано вимогами ст.ст. 44,131, 143, 144,148ЦПКУ і весь час переносив судове засідання на інший день, чим сприяв стороні відповідача перешкоджанню своєчасному розгляду справи і завданню позивачу матеріальної шкоди. Крім цього, сторона відповідача, за сприянням головуючого судді Шрамка Р.Т. проігнорувала вимоги закону, чим порушила процедуру судового процесу на підготовчій стадії і позбавила сторону позивача можливостей приймати участь у чесному і справедливому судовому процесі та вільно боротися за свої права і захищати їх у передбачений законом спосіб: - сторона відповідача не надала суду відзиву на позовну заяву, в тому ж числі із своїми даними про бажання призначити необхідну експертизу, чим позбавила сторону позивача можливостей відреагувати на її позицію і відношення щодо предмета спору а підступно, використовуючи сприяння суду перетворила судовий процес на юридичний хаос; - сторона відповідача не надала стороні позивача клопотання про призначення судової-почеркознавчої експертизи разом з долученими документами для ознайомлення, як це вимагає закон, чим позбавила сторону позивача можливостей на ознайомлення з такими матеріалами і висловлення своєї позиції, щодо такого звернення до суду всупереч вимогам стороною відповідача вимог процесуального закону, не забезпечував дотримання відповідачем процесуальної дисципліни, а навпаки сприяв відповідачам в порушенні закону.01.08.2022 суддя Шрамко Р.Т. не встановивши відношення учасників процесу до предмету спору, не дослідивши самого предмету спору - договору позики (розписки), з урахуванням інших наявних у справі доказів, перебуваючи на стадії підготовчого засідання, не дотримуючись процедури судового процесу, самоправно розпорядився взяти у відповідача зразки підписів у позиції сидя - 15 аркушів паперу формату А - 4, стоячи - 15 аркушів паперу формату А-4 і почерку, в аналогічний спосіб. Для цієї процедури суддя Шрамко Р.Т. виділив в судовому засіданні близько чотирьох годин часу, де сторона позивача була змушена мовчки спостерігати за такою процедурою половину робочого дня, включаючи обідню перерву. Тобто, суддя Шрамко Р.Т. у видуманий собі на власний розсуд спосіб заставив сторону відповідача заповняти 60 аркушів паперу формату А-4, а позивача заставив чотири години без обідньої перерви спостерігати за таким суддівським актом. Такі дії судді Шрамка Р.Т. свідчать про навмисне чи необачне ігнорування судом вимог Конституції України, ЦПК України, Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Кодексу судівської етики. Такі дії судді Шрамка Р.Т. також свідчать про очевидну упередженість суду на користь відповідача і про непрофесійність з боку суду, чи навмисні його протиправні дії. Підставою для звернення з даною заявою до суду є недотримання суддею Шрамко Р.Т. обов`язку, покладеного частиною другою ст. 214 ЦПК України. Зауважує також те, що суддя Шрамко Р.Т., всупереч вимогам ЦПК України та Закону України «Про судоустрій і статус суддів» всі судові засідання проводив не у залі судового засідання, а у своєму службовому кабінеті, на другому поверсі приміщення суду, розміром близько 10м/кв. Очевидно, що кабінет судді це не зал судових засідань, де можна провадити правосуддя, маючи змогу реалізовувати надані права та виконувати свої обов`язки. Однак суддя Шрамко Р.Т. переслідує мабуть інші переконання. При цьому, перебуваючи у приміщенні суду та неодноразово піднімаючись на другий поверх до кабінету судді, зали судових засідань є порожніми. Крім того, 13.12.2023 року, у зв`язку з тим, що висновок експерта №2964-Е від 21.11.2022, на думку сторони позивача суперечить вимогам діючого законодавства і самій природі такого виду документу, було подано клопотання про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи. На таке клопотання 26.01.2024 суддею Шрамко Р.Т. було прийнято ухвалу про відмову в його задоволенні. При тому, дана ухвала є необгрунтованою, невмотивованою і такою що не відповідає вимогам ЦПК України та суперечить завданням і основним засадам цивільного судочинства. Всі вищенаведені обставини протиправності дій та бездіяльності судді Шрамка Р.Т. підтверджуються матеріалами (документами та аудіозаписом всіх судових засідань) цивільної справи №456/2320/21.

Порядок вирішення заявленого відводу.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першоюстатті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Судом вирішено розглянути заяву в судовому засіданні без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Норми права, які суд застосовує при вирішення заяви про відвід судді.

У відповідності з ч.ч. 1, 2 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Частиною 1 ст. 36 ЦПК України визначенні підстави для відводу (самовідводу) судді.

Так, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

У справі «Ветштан проти Швейцарії», рішення від 28.10.1998 вказано, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Отже, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, за наявності до того підстав, повинен заявляти самовідвід.

Норма про відвід гарантує неупередженість у здійсненні правосуддя, запобігає можливості скасування рішень за мотивами незаконності складу суду, заінтересованості певних суб`єктів, що з`ясувалися під час перевірки справи вищестоящими інстанціями.

В ухвалі від 01.07.2022 (справа № 369/2874/20), Верховний Суд вказав, що оцінюючи, чи наявні підстави для відводу за суб`єктивним критерієм, суд повинен встановити, чи існують будь-які підстави стверджувати, що суддя має та виявляє особисту упередженість під час розгляду справи. Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

За об`єктивним критерієм судом підлягає з`ясуванню, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним у цьому є те, чи є побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно підтвердженими.

Мотиви та висновки суду.

Доводи заяви ОСОБА_1 про відвід судді Шрамка Р.Т. не містять посилання на обставини, які б дали підстави для висновку про необ`єктивність та упередженість судді Шрамка Р.Т., тож заявлений відвід судді є необґрунтованим. Доводи заявника щодо відводу судді не доведені та не обґрунтовані.

Ухвала Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 16.02.2024 містить мотиви визнання доводів заявника щодо недовіри судді необґрунтованими.

Так, як на підставу для задоволення заяви про відвід судді, заявник покликається на процесуальні порушення, які з точки зору заявника допустив суддя Шрамко Р.Т. при розгляді справи №456/2320/21, а саме: підготовче судове засідання проведене з порушенням строків, визначених ч.3 ст.189 ЦПК України; головуючий суддя жодним чином не реагував на процесуальні порушення, допущені стороною відповідача, зокрема щодо неявки в судові засідання, неподання стороною відповідача процесуальних документів суду та не вручення таких стороні позивача. Також зазначає про порушення, допущені суддею Шрамко Р.Т. під час вирішення клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, зокрема, клопотання про проведення експертизи не було вручено стороні позивача. Крім цього, зазначає, що суддя проводив судові засідання в особистому кабінеті, а не в залі судових засідань, що унеможливлювало належну участь сторін та їх представників в судовому засіданні. Також вважає необґрунтованою ухвалу суду про відмову в призначенні повторної судової почеркознавчої експертизи.

Суд, аналізуючи підстави для відводу судді виходить з того, що непогодження заявника із застосуванням суддею норм процесуального права при розгляді справи та судовим рішенням, ухваленим за наслідками розгляду клопотання сторони позивача про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи, не є підставою для відводу судді, а свідчать про непогодження із застосуванням відповідних норм права суддею та ухваленим суддею судовим рішенням.

При цьому суд враховує, що за правилами частини четвертої статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно практики ЄСПЛ, несприятлива позиція суду з питань права сама по собі не породжує сумнівів в неупередженості (Castillo Algar 44). Сумніви мають бути засновані на фактичних обставинах; неприпустимими є гіпотези про можливий розвиток подій (Bulut).

З оглянутих матеріалів цивільної справи вбачається, що підставою для відкладення судових засідань слугували заяви сторін та їх представників, а також ухвалені в судових засіданнях судові рішення, аналіз яких, суд, який розглядає заяву про відвід не вправі надавати.

За таких обставин непогодження заявника із застосуванням суддею норм процесуального права при розгляді справи та судовим рішенням, ухваленим за клопотанням сторони позивача не може бути підставою для відводу судді.

Суд оцінює обставини у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні. Тому доводи розглядуваної заяви не можуть слугувати підставою для відводу судді, оскільки не підтверджують наявність об`єктивних сумнівів у його неупередженості та об`єктивності.

Відповідно до статті 6 Конвенції кожен має право при визначенні його цивільних прав і обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Як зазначає ЄСПЛ, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Згідно із Бангалорськими принципами поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим постановлення об`єктивного рішення у справі або у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях ЄСПЛ, для визначення неупередженості суду належить виходити не тільки з суб`єктивного критерію, але й об`єктивного підходу, який визначає, чи були забезпечені достатні гарантії, аби виключити будь-які законні сумніви з цього приводу (рішення у справі Ferrantelli et Santangelo).

Також у своєму рішенні «Газета «Україна-центр» проти України» ЄСПЛ наголошував, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб`єктивного і об`єктивного критеріїв. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, допоки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію потрібно визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів. З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть бути важливими, або іншими словами, «правосуддя має не тільки чиниться, також має бути видно, що воно чиниться». На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти в громадськість (§§ 28-32).

Враховуючи наведене, підстави для відводу судді, передбачені ст.36 ЦПК України відсутні, а відтак, суд вважає заяву про відвід необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

Суд наголошує на тому, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.36,40 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

В задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шрамка Руслана Теодоровича від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, відмовити.

Копію ухвали надіслати сторонам по справі та їх представникам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В.Л.Бучківська