Справа № 643/7671/23
Провадження № 2/643/330/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.02.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., за участю секретаря судових засідань Ісоєва К.М., позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності в порядку спадкування за законом

ВСТАНОВИВ

Зміст позовних вимог

ОСОБА_1 (позивач) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 (відповідач), в якому просить:

- встановити юридично значимий факт, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 перебував у зареєстрованому шлюбі з померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 в період з 31.10.1970 по 19.04.2002;

- визнати за позивачем право власності на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1 , після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 .

Обставини, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги

Батьками позивача та відповідача є ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , які перебували у зареєстрованому шлюбі з 31.10.1970. Перебуваючи в шлюбі, ОСОБА_3 став членом кооперативу ЖК «Брест». В період з 1975 року по 1988 рік за сумісні кошти подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в ЖК «Брест» (в подальшому назву було змінено) був повністю виплачений пайовий внесок за Квартиру в сумі 6652,00 карбованців. Таким чином, Квартира була придбана подружжям ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у спільну сумісну власність.

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спадщину після її смерті у вигляді всієї спадкової маси прийняли ОСОБА_3 (чоловік померлої), відповідач ОСОБА_2 (дочка померлої) та позивач (син померлої). Спадкоємці померлої ОСОБА_4 свідоцтво про право на спадщину після її смерті не отримували.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 . За життя ОСОБА_3 залишив заповіт на відповідача. Після смерті ОСОБА_3 позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на частку Квартири після смерті ОСОБА_4 , проте у видачі свідоцтва про право на частку у спадщині позивачу було відмовлено, оскільки за життя батьків частка матері в спільній сумісній власності не була визначена.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 24.08.2023 цивільну справу прийнято до розгляду, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 27.09.2023 клопотання позивача про витребування доказів задоволено частково. Витребувано з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також витяги з реєстру заповітів/спадкових договорів та реєстру заведених спадкових справ/виданих свідоцтв про право на спадщину відносно вказаної особи (у разі, якщо вказані витяги відсутні в матеріалах спадкової справи).

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 07.11.2023 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті.

Стислий виклад позиції учасників справи в ході судового провадження

Позивач у судовому засіданні 13.02.2024 позовні вимоги та доводи, викладені в позові, підтримав у повному обсязі.

Відповідач у судовому засіданні 13.02.2024 позов визнала у повному обсязі. Підтвердила, що її батьки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 перебували в зареєстрованому шлюбі з 31.10.1970 по день смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Основні фактичні обставини та докази, на підставі яких вони встановлені

Згідно з Свідоцтвом про народження позивача серії НОМЕР_1 , матір`ю позивача зазначена « ОСОБА_4 » (прізвище, ім`я, по батькові у свідоцтві викладені російською мовою), батьком позивача зазначений « ОСОБА_5 » (прізвище, ім`я, по батькові у свідоцтві викладені російською мовою).

Відповідно до Свідоцтва про народження відповідача серії НОМЕР_2 , матір`ю відповідача зазначена « ОСОБА_4 » (прізвище, ім`я, по батькові у свідоцтві викладені російською мовою), батьком відповідача зазначений « ОСОБА_5 » (прізвище, ім`я, по батькові у свідоцтві викладені російською мовою).

Таким чином, позивач та відповідач є братом і сестрою.

У паспорті громадянина України позивача НОМЕР_3 його прізвище українською мовою зазначено як « ОСОБА_6 », російською - « ОСОБА_6 ».

У паспорті громадянина України відповідача НОМЕР_4 її прізвище українською мовою зазначено як « ОСОБА_6 », російською - « ОСОБА_6 ».

Згідно з Свідоцтвом про одруження НОМЕР_5 , « ОСОБА_5 » (прізвище, ім`я, по батькові у свідоцтві викладені російською мовою) та ОСОБА_7 » (прізвище, ім`я, по батькові у свідоцтві викладені російською мовою) одружились 31.10.1970. Після реєстрації одруження дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_6 » (російською мовою).

З копії паспорту громадянина України ОСОБА_3 вбачається, що його прізвище російською мовою зазначено як « ОСОБА_6 ». У копії паспорту міститься штамп про реєстрацію шлюбу з ОСОБА_7 31.10.1970.

Відповідно до Свідоцтва про смерть серія НОМЕР_6 , ОСОБА_4 померла у м. Харкові ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно з Свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_7 , ОСОБА_3 помер у м. Харкові 25.06.2022.

Відповідно до довідки № 1 від 02.02.2024, виданої Житловим кооперативом «Брест-41», ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час смерті дійсно був зареєстрований та проживав за адресою Квартири і був власником вказаної Квартири. ОСОБА_3 був членом кооперативу ЖК «Брест-41». Вартість Квартири виплачена повністю у розмірі 6652 руб. 00 коп. Перший пайовий внесок внесений в 1975 в сумі 2654 руб. 00 коп. Залишок паю виплачений в 1988 в сумі 3998 руб. 00 коп.

В матеріалах справи міститься також довідка ОЖК «Брест» № 85 від 26.11.2007, складена російською мовою, згідно якої « ОСОБА_5 » (російською мовою» зареєстрований та проживає за адресою Квартири та є її володільцем. Залишок паю виплачений 01.04.1989. Заборгованість з виплати паю відсутня.

Згідно з Довідкою КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради, станом на 31.12.2012 Квартира зареєстрована на праві власності за ОСОБА_5 (російською мовою) на підставі довідки житлово-експлуатаційної контори «ЖБК «Брест» від 30.03.1994 № 264.

Як вбачається з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 348808284 від 02.10.2023, інформація щодо Квартири, у тому числі щодо заборон її відчуження, іпотек, в реєстрах відсутня.

Відповідно до довідки № 18 від 07.11.2023, виданої Житловим кооперативом «Брест-41», померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 постійно була зареєстрована за адресою Квартири. На час смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 разом з померлою були зареєстровані: чоловік ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , дочка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , онука ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

У паспорті громадянина України позивача НОМЕР_3 міститься штамп про його реєстрацію за адресою Квартири з 10.05.1988.

У паспорті громадянина України відповідача НОМЕР_4 міститься штамп про її реєстрацію за адресою Квартири з 11.04.1991.

Згідно з Інформаційною довідкою з реєстру територіальної громади м. Харкова від 08.08.2023, позивач зареєстрований за адресою Квартири з 10.05.1988, відповідач 10.04.1991.

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 1257/02-31 від 12.06.2003, винесеної П`ятою Харківською міською державною нотаріальною конторою, яка міститься в матеріалах спадкової справи, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на частку у праві власності на Квартиру померлої ОСОБА_4 , оскільки неможливо отримати згоду другого з подружжя на визначення частки померлого.

Застосовне законодавство

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно роз`яснень, викладених в п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Хоча п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень (рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 у справі "Руїз Торія проти Іспанії", від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України»).

Позиція суду

Дослідженими доказами підтверджується, що батьки позивача та відповідача - ОСОБА_3 і ОСОБА_4 перебували у зареєстрованому шлюбі з 31.10.1970 по день смерті останньої.

Ураховуючи наведене, суд приходить до висновку, що визнання відповідачем позову в цій частині позовних вимог не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, у зв`язку з чим наявні підстави для прийняття визнання позову відповідачем.

Також з досліджених доказів убачається, що ОСОБА_3 виплатив пай за Квартиру в період шлюбу з ОСОБА_4 , у зв`язку з чим Квартира набута у їх спільну сумісну власність. Презюмується, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності подружжя є рівними, у зв`язку з чим частка ОСОБА_4 у праві власності на Квартиру складала 1/2. Станом на день смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом з нею проживали та згідно п. 1 ч. 1 ст. 549 ЦК УРСР прийняли спадщину, фактично вступив в управління та володіння спадковим майном, зокрема 1/2 часткою Квартири, спадкоємці першої черги у кількості трьох осіб, а саме чоловік померлої ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та її діти - позивач і відповідач.

Ураховуючи наведене, позивач як спадкоємець першої черги після смерті ОСОБА_4 успадкував 1/6 частку Квартири (1/3 частка від 1/2 частки).

За таких обставин визнання відповідачем позову в частині позовних вимог про визнання за позивачем права власності на 1/6 частку Квартири в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Ураховуючи наведене вище, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. 2, 4, 10-13, 76-81, 89, 206, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України

УХВАЛИВ

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити.

Встановити, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , в період з 31.10.1970 року по ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_8 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) право власності на 1/6 (одну шосту) частину квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.А. Крівцов