Справа № 766/2691/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2024 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) поданої та підписаної адвокатом Долгополовим Олександром Вікторовичем (РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дітей, -

встановив:

14 лютого 2022 року представник позивача ОСОБА_3 діючи в інтересах позивача звернувся до суду через підсистему «Електронний суд» з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, у якому просить розірвати шлюб між позивачем та відповідачем зареєстрований 24 вересня 2005 року Дніпровським відділом реєстрації актів цивільного стану Херсонського міського управління юстиції, актовий запис №546; стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання малолітніх дітей: сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частки від усіх видів доходу відповідача, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно починаючи з 14 лютого 2022 року і до досягнення старшою дитиною повноліття, державне мито, яке підлягає стягненню при реєстрації розірвання шлюбу в органах реєстрації актів цивільного стану, стягнути з відповідача.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 14.02.2022 року вказана справа передана в провадження судді Херсонського міського суду Херсонської області судді Прохоренко В.В.

На підставі розпорядження керівника апарату Херсонського міського суду Херсонської області та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.02.2024 року, цивільна справа передана 14.02.2024 року на розгляд судді Булах Є.М.

Вирішуючи питання про прийняття даної цивільної справи до провадження суддею встановлено, що питання про відкриття провадження у даній справі судом не вирішувалось.

Згідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання(перебування) такої фізичної особи.

На виконання приписів ч. 6 ст. 187 ЦПК України судом було здійснено запити до відповідних органів.

За інформацією отриманою судом 10.03.2024 року з відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 11.03.2024 року, згідно Реєстру відомості щодо місця реєстрації запитуваної особи відповідача відсутні.

Відповідно до ч. 8 ст. 187 ЦПК України, суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно відповіді №499146 від 19.03.2024 року з Єдиного державного демографічного реєстру місце проживання відповідача зареєстровано за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Однак, звертаючись до суду через підсистему «Електронний суд», представником позивача не надано доказів на підтвердження виконання приписів ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

Таким чином, позивачу для усунення недоліків позовної заяви необхідно надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Крім того, у відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до абз. 2 пп. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви про розірвання шлюбу справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік» та станом на 1 січня 2022 року становив 2481,00 гривні. Отже, за позовну вимогу про розірвання шлюбу сума судового збору становить 992,40 грн. (2481,00 х 0.4).

З позовної заяви встановлюється, що позивачем/представником подано до суду позов про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, при цьому відсутні докази оплати судового збору за звернення до суду із вимогою про розірвання шлюбу, як і не зазначені підстави для звільнення від його сплати, таким чином вимогу про сплату судового збору у встановленому Законом порядку та розмірі позивачем не виконано.

З огляду на викладене позовна заява підлягає залишенню без руху.

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Позивачу необхідно усунути вказані недоліки, та надати суду документи та докази, що усувають недоліки позовної заяви.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу (представнику позивача) строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута особі, яка її подала.

Керуючись ст. 175, 185 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) поданої та підписаної адвокатом Долгополовим Олександром Вікторовичем (РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дітей залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах