РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

справа № 521/25886/23

провадження № 2/521/1663/24

12 лютого 2024 року м. Одеса

Малиновський районний суд міста Одеси в складі:

Головуючого судді Михайлюка О.А.,

при секретарі Родіоновій Т.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з онуком та визначення способу участі у вихованні, спілкуванні бабусі з малолітнім онуком, третя особа: Орган опіки та піклування Хаджибейської районної адміністрації Одеської міської ради, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з онуком та визначення способу участі у вихованні, спілкуванні бабусі з малолітнім онуком, третя особа: Орган опіки та піклування Хаджибейської районної адміністрації Одеської міської ради, посилаючись на те, що вона є бабусею ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , матір`ю якого є ОСОБА_2 .

Позивач вказує, що відповідачка перешкоджає нормальному спілкуванню та побачень з онуком, тому вона вимушена звернутися до суду для вирішення даного питання.

Позивач просить суд зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкоди ОСОБА_1 у спілкуванні з онуком - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначивши спосіб участі бабусі у спілкуванні та вихованні онука наступним чином, встановлення побачень ОСОБА_1 з онуком - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 : у першу та третю неділю кожного місяця з 10.00 години по 12.00 годину в присутності матері до досягнення дитиною п`ятирічного віку, починаючи з 08.05.2026 року кожної неділі кожного тижня з 10.00 години по 14.00 годину без присутності матері, щороку в день народження онука з 10.00 години до 12.00 години.

Позивач в судове засідання не з`явилася, її представник подала до суду заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити, справу розглянути за відсутності сторони позивача.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, відповідно до якої позовні вимоги визнала частково, просила суд справу розглянути за її відсутності.

Представник третьої особи Органу опіки та піклування Хаджибейської районної адміністрації Одеської міської ради в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з огляду на наступне.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , одружився з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 .

Під час шлюбу у ОСОБА_4 та ОСОБА_2 народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 .

Рішенням Малиновського районного суду м. Одеси від 29 серпня 2022 року у справі №521/10472/22 шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 розірвано.

Також судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 зверталася до Хаджибейської районної адміністрації Одеської міської ради із заявою про встановлення порядку участі бабусі у вихованні малолітнього онука - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій просила визначити наступний графік: кожного понеділка та неділі кожного тижня з 09:00 години по 13:00 години на протязі року в присутності матері, починаючи з 08.05.2024 року кожного понеділка та неділі кожного тижня з 09:00 години по 17:00 години без присутності матері, щороку в день народження онука з 09:00 години до 12:00 години.

Висновком Органу опіки та піклування Хаджибейської районної адміністрації Одеської міської ради від 14 листопада 2023 року №В-2011 про визначення способу участі бабусі ОСОБА_1 у вихованні малолітнього онука ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затверджено наступний порядок участі бабусі у вихованні онука: встановити перебування дитини з бабусею кожну 1, 3 неділю місяця з 10:00 до 12:00 години в присутності матері до 5-ти річного віку дитини; на день народження малолітнього ОСОБА_3 за попередньою домовленістю сторін; рекомендовано ОСОБА_1 усі питання стосовно зустрічей з дитиною вирішувати мирним шляхом.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства», контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.

Згідно із ч. 8-10 статті 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Відповідно до ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

За змістом статті 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 159 СК України суд визначає способи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Баба та дід, як з боку батька, так і з боку матері є родичами дітей, а батьки чи інші особи, з якими проживають діти, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав щодо виховання онуків, та мають здійснювати свої батьківські права та виконувати батьківські обов`язки на ґрунті поваги до прав дитини та її людської гідності.

Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Це право полягає, перш за все, у наданні дитині можливості жити і виховуватися в сім`ї. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

Статтею 18 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Україною 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), визначено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини, а також встановлено, що найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Частиною першою статті 3 Конвенції визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

На рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладно у пункті 8 статті 7 СК України та у статті 11 Закону України «Про охорону дитинства», згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини.

У рішенні ЄСПЛ від 11 липня 2017 року, заява № 2091/13, у справі «М. С. проти України» та у рішенні ЄСПЛ від 16 липня 2015 року № 10383/09, § 100 «Мамчур проти України», ЄСПЛ зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним (параграф 76).

Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються у тому числі і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (Рішення ЄСПЛ у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014 року, п. 108).

Подібні правові висновки щодо врахування найкращих інтересів дитини висловлені у рішенні ЄСПЛ від 23 липня 2019 року у справі «Швець проти України» («Shvets v. Ukraine», заява № 22208/17), а також у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 12 квітня 2021 року у справі № 638/12278/15 (провадження № 61-14491сво20).

Згідно до ч. 1 ст. 151 СК України, батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини.

Відповідно до ч. 5 ст. 19 СК України, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

За правилами статей 12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Позивач у позовній заяві зазначає, що із висновком органу опіки та піклування в частині проведення часу бабусі з дитиною в день народження дитини за попередньою домовленістю з матір`ю вона не погоджується, оскільки якщо б було можливо досягнути домовленості, то вона б до суду не зверталася. Крім того, у висновку органу опіки та піклування не зазначений час проведення з дитиною після досягнення п`ятирічного віку.

Відповідач у відзиві на позов щодо позовної вимоги про встановлення побачень ОСОБА_1 з онуком у першу та третю неділю кожного місяця з 10.00 години по 12.00 годину в присутності матері до досягнення дитиною п`ятирічного віку вказує, що вона не заперечує щодо задоволення позову в цій частині. Щодо позовної вимоги про встановлення побачень з онуком, починаючи з 08.05.2026 року кожної неділі кожного тижня з 10.00 години по 14.00 годину без присутності матері, ОСОБА_2 зазначає, що вона заперечує щодо задоволення позову в цій частині, оскільки наразі спір щодо вказаної вимоги відсутній, вимоги позивача є передчасними, необ`єктивними із сторони урахування інтересів дитини та не охоплені висновком органу опіки та піклування. Щодо вимоги позивача про встановлення побачень з онуком щороку в день народження онука з 10.00 години до 12.00 годин відповідач зазначає, що визнає дану вимогу частково, згідна на встановлення побачень бабусі з онуком щороку у день його народження за попередньою домовленістю сторін відповідно до висновку органу опіки та піклування.

При визначенні способу участі бабусі у вихованні онука, з метою забезпечення позитивного психоемоційного стану дитини, у відповідності до вимог та норм СК України, суд враховує те, що на момент розгляду справи ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не виповнилося трьох років, індивідуальні потреби дитини даного віку, а також законодавчо закріплені права батьків та інших родичів брати участь у вихованні дитини.

Надаючи оцінку запропонованому позивачем графіку, суд доходить до висновку про те, що з урахуванням віку онука, вірним буде визначити порядок участі бабусі у вихованні та спілкуванні з малолітнім онуком у наступному порядку: встановити перебування дитини з бабусею кожну 1, 3 неділю місяця з 10:00 до 12:00 години в присутності матері до 5-ти річного віку дитини; на день народження малолітнього ОСОБА_3 за попередньою домовленістю сторін.

Відмовляючи позивачу у задоволенні інших вимог в частині бажаного графіку спілкування та вихованні дитини, суд вважає, що встановлення такого способу участі у спілкуванні з онуком, з огляду на його вік, є недоцільним, не буде відповідати інтересам малолітньої дитини та порушить збалансованість участі матері в його вихованні.

Підсумовуючи зазначене, суд вважає, що визначений судом спосіб участі бабусі у вихованні онука та спілкуванні з ним у повній мірі відповідає інтересам як бабусі, так і онука, а також є достатнім для забезпечення участі бабусі у процесі виховання онука.

Окремо суд вважає за необхідне звернути уваги на те, що матері дитини та бабусі слід налагодити відносини між собою в частині досягнення належного спільного виховання дитини та знайти спільні мирні шляхи вирішення питання щодо можливості періодичного рівномірного спілкування.

Враховуючи вищевикладене, а також приймаючи до уваги закріплене у положеннях міжнародних норм та норм чинного законодавства України право на спілкування бабусі із онуком та участь у його вихованні, бажання позивача брати участь у вихованні та спілкуванні з онуком, суд вважає, що наявні підстави для визначення порядку участі позивача у спілкуванні та вихованні онука, однак, за визначеним судом графіком із дотриманням інтересів дитини, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Також суд зазначає, що дане рішення не є перешкодою в подальшому визначити участь у спілкуванні з дитиною та її вихованні у інший спосіб шляхом досягнення згоди між позивачем та відповідачем.

На підставі викладеного, керуючись ЗУ «Про охорону дитинства», ст. ст. 7, 151, 159, 257, 263 СК України, ст. ст. 10, 12, 141, 265, 354 ЦПК України, суд

Вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з онуком та визначення способу участі у вихованні, спілкуванні бабусі з малолітнім онуком, третя особа: Орган опіки та піклування Хаджибейської районної адміністрації Одеської міської ради задовольнити частково.

Визначити наступний порядок участі бабусі ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_4 ) у спілкування та вихованні онука ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :

1.встановити перебування дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з бабусею ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_4 ) кожну 1, 3 неділю місяця з 10:00 до 12:00 години в присутності матері ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 ) до 5-ти річного віку дитини;

2. на день народження малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою домовленістю сторін.

В решті вимог відмовити.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: О.Михайлюк

12.02.24