Справа № 138/590/24
Провадження №:2-з/138/14/24
У Х В А Л А

Іменем України

06 березня 2024 року м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області в складі головуючого судді Холодової Т.Ю., розглянувши заяву представника позивача адвоката Гринькова Євгенія Віталійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя. Ціна позову 1514000,00 грн.

Ухвалою судді Могилів-Подільського міськрайонного суду від 04.03.2024 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

04.03.2024 до суду надійшла заява представника позивача про забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим номером :00:012:0567, відведену під будівництво житлового будинку, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_3 та заборони вчиняти будь-які дії щодо відчуження вказаної земельної ділянки.

Заява мотивована тим, що в провадження Могилів-Подільського міськрайонного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя. Предметом спору в даній справі є визначення прав на спільне майно позивача та відповідача, зокрема, будівельні матеріали та конструктивні елементи, використані в незавершеному будівництві будинку, який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 на земельній ділянці з кадастровим номером :00:012:0567, а також на зазначену земельну ділянку.

Відповідач ОСОБА_3 є власником вказаної земельної ділянки на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 11.06.2013. Разом з тим, шлюб між сторонами було розірвано 12.02.2024, однак рішення суду ще не набрало законної сили. При цьому, після набрання законної сили рішенням про розірвання шлюбу у відповідача не буде жодних перешкод у відчуженні вказаної вище земельної ділянки. На думку представника позивача відчуження відповідачем вказаної земельної ділянки в подальшому може ускладнити розгляд даної справи, в ході якої необхідне призначення та проведення експертизи, а також призведе до втрати майна, яке є предметом позову. За таких підстав представник позивача звернувся з даною заявою, оскільки вказаний спосіб забезпечення дозволить здійснити ефективний захист та поновлення порушених прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Дослідивши зміст заяви про забезпечення позову та додані до неї документи, а також позовну заяву та додані до неї документи, що стосуються даної заяви, вважаю, що заява про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Види забезпечення позову визначені положеннями ч. 1 ст. 150 ЦПК України. Зокрема, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

При цьому, відповідно до вимог ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позовними вимогами.

Також відповідно до п.п. 4, 5, 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Пункт 6 передбачає, що особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Вирішуючи питання про забезпечення позову та приймаючи за ним рішення, суд зобов`язаний враховувати обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначені ним докази, що підтверджують кожну обставину.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що 11.11.2006 між сторонами було зареєстровано шлюб, що підтверджується копією Свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 . Як зазначив представник позивача рішенням суду від 12.02.2024 шлюб між сторонами розірвано, однак рішення не набрало законної сили.

Згідно копії Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 4709048 від 11.06.2013 відповідачу ОСОБА_3 на праві приватної власності належить земельна ділянка з кадастровим номером :00:012:0567 площею 0,1 га, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

26.02.2024 до Могилів-Подільського міськрайонного суду надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя.

Таким чином, встановлено, що на даний час між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 існує спір з приводу визнання об`єктом спільної сумісної власності подружжя майна, зокрема, будівельних матеріалів та конструктивних елементів, використаних в незавершеному будівництві будинку, який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , на земельній ділянці з кадастровим номером :00:012:0567, а також зазначеної земельної ділянки та поділу вказаного майна.

Враховуючи, що спірне майно за датою його первісного набуття має ознаки спільного сумісного як набутого у шлюбі, і не вирішуючи наперед обґрунтованості заявлених позовних вимог, а виходячи виключно з того, що у разі задоволення позову про визнання за позивачем права власності на частку спільного сумісного майна у запропонований позивачем спосіб поділу, захист порушеного права таким рішенням може стати неефективним у разі відчуження відповідачем такого майна на користь третіх осіб, порушені права позивача вимагатимуть додаткового захисту, а виконання такого рішення буде суттєво ускладненим. А також, враховуючи, що зміна власника майна ускладнить розгляд справи і може призвести до збільшення кола учасників справи, тому з метою фіксації правового статусу спірного майна (реєстрації прав на нього) і осіб, що мають до нього відношення, є доцільним вжиття заходу забезпечення позову у вигляді арешту такого майна.

При цьому, арешт майна і заборона на відчуження майна є самостійними видами (способами) забезпечення позову, обидва способи за правовою сутністю обмежують право відповідача розпоряджатися спірним майном, але вони є різними для виконання ухвали про забезпечення позову, тому суттєвого значення у виборі їх застосування немає для вирішення справи та способу забезпечення позову.

Таким чином, з урахуванням підстав та змісту позову, надавши оцінку відповідності виду забезпечення позову позовним вимогам, балансу інтересам сторін, суд дійшов обґрунтованого висновку про вжиття заходів забезпечення позову саме шляхом накладення арешту на земельну ділянку, оскільки невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити отримання ефективного захисту своїх прав позивачем, задля якого він і звернувся до суду з даним позовом.

Керуючись ст.ст. 149-153, 157, 258-261 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача адвоката Гринькова Євгенія Віталійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити частково.

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :00:012:0567, площею 0,1 га з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що розташована за адресою АДРЕСА_1 та належить на праві приватної власності ОСОБА_3 .

В іншій частині клопотання відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 157 ЦПК України ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвалу надіслати до виконання Відділу державної виконавчої служби у Могилів-Подільському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (вул. Сагайдачного, 1/30, м. Могилів-Подільський Вінницької області).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя Т.Ю. Холодова