справа № 462/1381/24
УХВАЛА

21 лютого 2024 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Іванюк І.Д., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в інтересах яких діє адвокат Винниченко Михайло Петрович до Львівького міського комунального підприємства «Львівтеплоенерго» про визнання дій та рішення неправомірними, зобов`язання до вчинення дій,-

встановила:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в інтересах яких діє адвокат Винниченко М.П. звернулися до суду із позовною заявою, в якій просять зобов`язати ЛМКП «Львівтеплоенерго» провести перерахунок вартості послуги з централізованого опалення щодо квартири позивачів за адресою: АДРЕСА_1 за період з листопада 2020 року по грудень 2024 року шляхом зменшення суми коригувань, які були відображені в повідомленнях на оплату послуг за 2020-2024 року в графі «Перерахунок», а саме зобов`язати виключити з перерахунку та повідомлень про оплату суми нарахованих оплат.

Перевіривши позовну заяву й додані до неї матеріали, доходжу висновку про те, що така підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

У відповідності до ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Водночас матеріали справи не містять: зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивачі обґрунтовують свої вимоги, зокрема не містять повідомлень на оплату послуг за 2020 2024, щодо яких позивачі просять провести перерахунок; відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; не містять інформації щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, а також не містять попереднього розрахунку суми судових витрат.

У відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до змісту ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Водночас статтею 8 Закону України "Про судовий збір" встановлений також перелік умов, за яких позивачу може бути відстрочено чи розстрочено сплату судового збору.

Так, положеннями частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У своїй постанові від 12 березня 2021 року у справі № 912/1061/20 ВС зазначив, що особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи того, що її майновий стан об`єктивно перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору.

Звертаючись з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, позивачі не зазначили підстав для відстрочення сплати судового збору та не подали жодного доказу, який би підтвердив їх скрутне матеріальне становище і неможливість оплатити судовий збір, а тому таке клопотання до задоволення не підлягає.

Водночас згідно із ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Частиною 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 211 грн 20 коп.

З урахуванням викладеного, позивачам слід зазначити докази, що підтверджують обставини, якими позивачі обґрунтовують свої вимоги, зокрема зазначити та додати повідомлення на оплату послуг за 2020 2024, щодо яких позивачі просять провести перерахунок; зазначити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; вказати інформацію щодо наявності у позивачів або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, зазначити попередній розрахунок суми судових витрат, а також сплатити судовий збір, розмір якого складає 1211 грн. 20 коп. за вимогу немайнового характеру, а також надати суду докази сплати судового збору або долучити до матеріалів позовної заяви документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У відповідності до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 ЦПК України, а тому позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 (п`яти) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 14, 175, 185, 259-261 ЦПК України, суд -

постановив:

У задоволенні клопотання позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в інтересах яких діє адвокат Винниченко Михайло Петрович про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в інтересах яких діє адвокат Винниченко Михайло Петрович до Львівького міського комунального підприємства «Львівтеплоенерго» про визнання дій та рішення неправомірними, зобов`язання до вчинення дій залишити без руху.

Надати позивачам для усунення недоліків строк протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу, для відома та виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Д. Іванюк