Справа № 182/966/24
Провадження № 2/0182/1604/2024
У Х В А Л А

Іменем України

20.03.2024 року м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Кобеляцька - Шахова І.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа Орган опіки та піклування виконавчого комітету Нікопольської міської ради Дніпропетровської області, про відібрання дитини та повернення матері, -

В С Т А Н О В И В:

До Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа Орган опіки та піклування виконавчого комітету Нікопольської міської ради Дніпропетровської області, про відібрання дитини та повернення матері.

Суддя, розглянувши позовну заяву, приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до пункту 72 постанови Кабінету міністрів України від 03 жовтня 2018 року № 800 «Деякі питання соціального захисту дітей, які перебувають у складних життєвих обставинах, у тому числі, таких, що можуть загрожувати їх життю та здоров`ю», для розв`язання спору між батьками один із батьків подає Службі у справах дітей за місцем проживання (перебування) дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (у разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини, довідку з місця навчання, виховання дитини, довідку про сплату аліментів (у разі наявності). Під час розв`язання спорів між батьками Служба у справах дітей повинна керуватися найкращими інтересами дитини, з урахуванням рівних прав та обов`язків матері та батька щодо дитини. Працівник Служби у справах дітей за місцем проживання (перебування) дитини проводить бесіду з батьками та відвідує дитину за місцем проживання, про що складає акт обстеження умов проживання за формою, згідно з додатком 9, а також звертається до соціального закладу та/або фахівця із соціальної роботи для забезпечення проведення оцінки потреб сім`ї з метою встановлення спроможності матері, батька виконувати обов`язки з виховання дитини та догляду за нею. У разі, коли батьки дитини проживають у межах різних адміністративно-територіальних одиниць, той із батьків, який подав заяву про визначення місця проживання дитини з ним, звертається до Служби у справах дітей за місцем свого проживання (перебування) стосовно проведення обстеження його житлово-побутових умов і складення акта обстеження умов проживання. Зазначений акт передається заявником до Служби у справах дітей за місцем проживання (перебування) дитини, працівник якої проводить з ним бесіду.

Відповідно до положення статті 16 ЦПК України, сторони вживають заходів для досудового врегулювання спору за домовленістю між собою або у випадках, коли такі заходи є обов`язковими, згідно із законом. Особи, які порушили права і законні інтереси інших осіб, зобов`язані поновити їх, не чекаючи пред`явлення претензії чи позову.

Разом з тим, звертаючись до суду з позовом про відібрання дитини, ані позивачкою, ані її представником не зазначено про здійснення ними заходів обов`язкового досудового урегулювання спору, шляхом звернення до Служби у справах дітей за місцем проживання дитини для отримання відповідного висновку, який буде свідчити про той факт, що визначеним місцем проживання дитини є місце реєстрації та проживання матері. В даному випадку, - позивачки по справі. Тобто, дані обставини та посилання в позовній заяві на обставини, предметом якої є відібрання дитини, фактично є вимогами, які суд, в даному випадку, може розцінювати, як передчасні.

Суддя вважає за необхідне зазначити, що звернення до суду з даним позовом без вжиття заходів досудового урегулювання спору та подання до суду відповідних висновків щодо визначення місця проживання дитини з матір`ю, є обов`язковими.

Враховуючи вищевикладене, позивачці слід звернутись до Служби у справах дітей за місцем проживання (перебування) дитини та надати суду висновок про доцільність визначення місця проживання дитини з нею, а також надати документи щодо характеристики з місця проживання, роботи, місця навчання дитини (гуртків), медичні довідки (суд обов`язково враховує стан здоров`я і батьків, і дитини), довідки про доходи (інші документи, які підтверджують матеріальне становище заявника), акти обстеження житлово-побутових умов тощо.

Крім цього, як вбачається з позовної заяви, позивачкою та її представником визначено суб`єктний склад учасників справи не в повному обсязі. Так, в позовній заяві міститься посилання, що ОСОБА_2 та ОСОБА_5 з 10 вересня 2010 року перебували в зареєстрованому шлюбі, який 04 жовтня 2018 року між ними було розірвано. При цьому, після припинення шлюбних відносин та розірвання шлюбу вони в усній формі домовилися щодо способу участі кожного з батьків у житті їхніх спільних дітей ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Але, за твердженням позивачки, з початком повномасштабного вторгнення, донька ОСОБА_8 дуже емоційно реагувала на обстріли та вибухи, тому позивачка прийняла рішення про виїзд за кордон разом з донькою, хоча, її з ОСОБА_5 спільний син ОСОБА_7 залишився на території України, і всі наміри його забрати, не виявилися можливим, оскільки ОСОБА_3 , за твердженням позивачки, чинить перешкоди.

Однак, на думку позивачки та її представника, порушення визначених законом її прав здійснюється безпосередньо відповідачами по справі, а обставин щодо порушення її прав безпосередньо батьком дитини в позові зазначені не були, незважаючи на те, що між сторонами наявний спір щодо визначення місця проживання дитини з батьком.

Тому, враховуючи вищевикладені обставини, позивачці також необхідно уточнити суб`єктний склад учасників справи, оскільки участь батьків дитини в даній категорії справи є необхідною.

Таким чином, враховуючи вище викладені обставини, позивачці слід надати до суду уточнену позовну заяву, з долученням відповідних доказів, оскільки дані обставини позбавляють суд відкрити провадження та призначити справу до розгляду і в подальшому належним чином повідомляти відповідачів про судове засідання.

Згідно ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та встановлює строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.175, 185 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа Орган опіки та піклування виконавчого комітету Нікопольської міської ради Дніпропетровської області, про відібрання дитини та повернення матері - залишити без руху.

Надати позивачу та її представнику строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали, інакше, позовну заяву вважати неподаною і повернути позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал