ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2024 року Фастівський міськрайонний суд Київської області

в складі:

головуючого судді: Осаулової Н.А.

за участю секретаря судових засідань: Цвик А.К.,

позивача за первісним позовом: ОСОБА_1 ,

відповідача за зустрічною позовною заявою: ОСОБА_2 ,

представника відповідача за первісним

позовом та позивача за зустрічною

позовною заявою : ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Фастів в порядку загального позовного провадження клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів, подані в рамках цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання державного акту недійсним, скасування реєстрації права власності та визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання державного акту та договору дарування земельної ділянки недійсними, -

встановив:

У провадженні Фастівського міськрайонного суду Київської області перебуває дана цивільна справа.

20.02.2024 року на адресу суду подано клопотання позивачем ОСОБА_1 співвідповідачем за зустрічним позовом ОСОБА_2 про витребування з архіву цивільної справи №2-2148/07, у матеріалах якої знаходиться цивільна справа №22ц-9563/2010.

Крім того, 20.02.2024 року ОСОБА_1 подав клопотання про витребування з Держгеокадастру відомостей про те, коли і на підставі яких документів ОСОБА_2 втратив своє право на спірну ділянку, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 отримали право на спірну ділянку; чому через під року після надання ОСОБА_6 . Державного акту про право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:006:0177, громадянці ОСОБА_5 теж був виданий державний акт на земельну ділянку з тим самим кадастровим номером.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 уже подавав аналогічні клопотання. Так, судом уже винесено відповідні процесуальні рішення що стосуються витребування інформації по земельній ділянціз кадастровим номер :02:006:0177 із ДП «Центр державного земельного кадастру» та з Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру Держгеокадастру, належним чином звірених копій рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області по справі №2-2148/07 від 24.11.2007 року та рішення Апеляційного суду Київської області №22ц-9563/2010 від 24.02.2011 року із архіву суду, обґрунтовано відмову у задоволенні клопотання про витребування усіх матеріалів цивільної справи №2-2148/07.

Крім того, ОСОБА_2 уже подавав клопотання про витребування документів по справі №2-2148/07 від 24.11.2007 року та рішення Апеляційного суду Київської області №22ц-9563/2010 від 24.02.2011 року з архіву суду. З цього приводу виносилось процесуальне рішення.

У той же час, дії позивача та співвідповідача за зустрічним позовом щодо подання аналогічних клопотань слід розцінювати та визнати зловживанням процесуальними правами з огляду на наступне.

Так, згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

У той же час, згідно ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Як зазначено в ухвалі Верховного Суду від 18.12.2018 року у справі № 910/2968/18, правовідносини суду із кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухвалення у розумні строки законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, які беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Процесуальний закон вимагає та забезпечує належну поведінку сторони у суді, що також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надано законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду під час розгляду справ, їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не із цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, затягування розгляду, створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто використовує його всупереч основним засадам судочинства, а отже зловживає ним.

У поданих до Фастівського міськрайонного суду Київської області клопотаннях від 20.02.2024 року позивачем та співвідповідачем за зустрічним позовом фактично ініціюється повторний розгляд клопотань, які уже було розглянуто судом.

За таких обставин, суд вважає подачу неодноразово аналогічних клопотань зловживанням процесуальними правами, а тому, за правом, наданим ч. 3 ст. 44 ЦПК України, клопотання від 20.02.2024 року (вх..№2581/24 та вх..№2582/24) слід залишити без розгляду.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 44 ЦПК України).

За змістом ст.144 ЦПК України, суд може застосувати заходи процесуального примусу, в тому числі у вигляді штрафу.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Зважаючи на той факт, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подано повторні клопотання, так як судом уже їх розглянуто та винесено з цього приводу відповідні рішення, суд розцінює вказані дії як зловживання своїм процесуальним правом на подачу клопотання, тобто вчиняє дії по унеможливлюванню здійснення своєчасного судочинства та затягування розгляду даної цивільної справи.

В своїх рішеннях, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі "Шульга проти України", пункт 28, № 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення Суду у справі "Мусієнко проти України", пункт 24, № 26976/06, від 20.01.2011).

Крім того вказував, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення у справі «ЮніонЕліментаріяСандерс проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Зазначені обставини доводять факт зловживання ОСОБА_1 своїм правом на повторну подачу ще двох аналогічних клопотань, всупереч вимогам закону, що необґрунтовано навантажує судову систему, а тому, є достатньою підставою для застосування до останнього заходу процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі 1-го розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме в сумі 3 028,00 грн.

Крім того, ОСОБА_2 зловживає своїм правом на повторну подачу аналогічного клопотання, всупереч вимогам закону, що необґрунтовано навантажує судову систему, а тому, є достатньою підставою для застосування до останнього заходу процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме в сумі 1514,00 грн.

Керуючись ст. ст. 36, 39, 44, 123, 126, 144, 352-355 ЦПК України, суд, -

постановив:

Визнати подачу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 клопотання від 20.02.2024 року (вх. №2582/24) у рамках цивільної справи №381/1827/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання державного акту недійсним, скасування реєстрації права власності та визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання державного акту та договору дарування земельної ділянки недійсними, - зловживанням процесуальними правами.

Визнати подачу ОСОБА_1 клопотання від 20.02.2024 року (вх. №2581/24) у рамках цивільної справи №381/1827/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання державного акту недійсним, скасування реєстрації права власності та визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання державного акту та договору дарування земельної ділянки недійсними, - зловживанням процесуальними правами.

Клопотання ОСОБА_1 ОСОБА_2 від 20.02.2024 року (вх. №2582/24 та вх. №2581/24), подані в рамках цивільної справи №381/1827/22, - залишити без розгляду.

Застосувати до позивача ОСОБА_1 заходи процесуального примусу в вигляді - штрафу.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в рахунок державного бюджетугрошові кошти (штрафу) в розмірі 1-го розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме в сумі 3 028,00 гривень.

Застосувати до співвідповідача ОСОБА_2 заходи процесуального примусу в вигляді - штрафу.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави в рахунок державного бюджету грошові кошти (штрафу) в розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме в сумі 1514,00 гривень.

Виконання ухвали суду покласти на Фастівський відділ Державної виконавчої служби у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (вул. Суворова, буд. 1, м. Фастів, Київська область, 08500).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Оскарження ухвали не перешкоджає розгляду справи.

Дані про стягувача:

Державна судова адміністрація України, , м. Київ, вул. Липська, 18/5, (отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерському районі м.Києві, /21081000; код отримувача (код ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код класифікації доходів бюджету 21081100).

Дані про боржника:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Дані про боржника:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Суддя Н.А. Осаулова

Повний текст ухвали суду виготовлено 21.02.2024 року.