печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2024 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Ільєвої Т.Г.

при секретарі судових засідань - Ємець Д.О.

розглянувши у судовому засіданні питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви у цивільній справі №757/33682/23-ц за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «УкрФінанс Груп» про усунення перешкод у користуванні транспортним засобом шляхом зняття з нього обтяження у вигляді застави рухомого майна та виключення записів з Державного реєстру обтяжень рухомого майна,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Печерського районного суду м. Києва Ільєвої Т.Г. перебуває цивільна справа 757/33682/23-ц за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «УкрФінанс Груп» про усунення перешкод у користуванні транспортним засобом шляхом зняття з нього обтяження у вигляді застави рухомого майна та виключення записів з Державного реєстру обтяжень рухомого майна.

В рамках розгляду справи представником відповідача було подано зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «УКРФІНАС ГРУП» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом надання права на продаж предмета застави.

Так, учасники в судове засідання призначене на 15.02.2024 не з`явились, про час та місце розгляду повідомлялись належним чином.

Разом з цим, представником позивача направлено заяву про розгляд справи за його та позивача відсутності.

З врахуванням даних обставин, суд дослідивши матеріали справи та подану зустрічну позовну заяву, прийшов до висновку про розгляд даного питання за відсутності учасників, з метою швидкого розгляду справи.

Окрім цього, дана зустрічна позовна подана 11.10.2023, а тому у сторін було достатньо час викласти свою позицію щодо поданого документу.

Відповідно ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень. Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Таким чином, при вирішенні питання про прийняття зустрічного позову суд вирішує наступні питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

Пред`явлення зустрічного позову не змінює первісного процесуального статусу сторін у справі, а тільки ускладнює його, додаючи окремі елементи процесуального статусу протилежної сторони.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів (зокрема, й від первісного).

По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред`являється він до первісного позивача.

По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише до винесення судом першої інстанції рішення за первісним позовом.

По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

У пунктах 43, 44 постанови від 20 березня 2019 року у справі № 910/2987/18 (провадження № 12-24гс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.

З врахуванням зазначеного, суд дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 та зустрічний позов, вбачає, що важливим є факт того, що товариство вже зверталось з аналогічним позовом до тих же самих учасників, з тим самим предметом позову.

Так, рішенням Ленінського районного суду м. Миколаєва від 27.03.2020 було відмовлено в задоволені позову.

Постановою Миколаївського апеляційного суду від 21.05.2020 в частині відмови рішення від 27.03.2020 залишено в силі.

Відтак, вимоги товариства щодо звернення стягнення на предмет іпотеки були предметом розгляду, оцінка доказам та доводам була надана першою та апеляційною істанціями. Окрім цього, стороною не зазначено нових обставин для прийняття зустрічної позовної заяви, а тому з врахуванням зазначеного, суд не вбачає станом на день розгляду об`єктивних підстав для прийняття зустрічної позовної заяви.

Також, суд звертає увагу, що правом на оскарження рішення суду сторона відповідача скористалась.

При цьому, суд роз`яснює, що відповідач не позбавлений можливості у разі наявності спору та нових обставин звернутись до суду в загальному порядку.

Керуючись ст. ст. 174,175,193 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в прийняті зустрічної позовної заяви.

Зустрічну позовну заяву повернути стороні відповідача та роз`яснити право звернутися до суду з цими позовними вимогами в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Тетяна ІЛЬЄВА