справа № 462/2263/24
УХВАЛА

19 березня 2024 року м. Львів

Суддя Залізничного районного суду м. Львова Гедз Б. М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб: приватного виконавця Маковецького Зоряна Вікторовича, приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Черник Наталії Степанівни про визнання права власності в порядку спадкування та зняття арешту, -

встановив:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Писаренко К.Ю. звернувся до суду із позовом, в якому просить визнати за позивачем право власності на будівлі лазні-пральні, площею 543,7 кв.м. та котельні, площею 134,3 кв.м. (реєстраційний номер в ДРРП 01), які розташовані у АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом; зняти арешт з нерухомого майна, яке складається із будівлі лазні-пральні, площею 543,7 кв.м. та котельні, площею 134,3 кв.м., що розташовані у АДРЕСА_1 (номер запису в ДРРП 36128065), накладений відповідно до рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (індексний номер: 51420224 від 02.03.2020 р.) приватного виконавця Маковецького Зоряна Вікторовича у виконавчому провадженні № 614314145.

Перевіривши матеріали позовної заяви встановлено, що така не відповідає вимогам ст. 175-177 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно - вартістю майна.

При цьому, виходячи зі змісту ст. 176 ЦПК України ціна позову повинна визначатися, виходячи із дійсної вартості зазначеного майна.

Згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п.3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Згідно з ч. 1 ст. 106 ЦПК України, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Всупереч наведеним вимогам цивільного процесуального закону позовна заява

ОСОБА_1 не містить ціни позову, до матеріалів такої не долучено доказів про реальну вартість, станом на час звернення із позовом до суду, нерухомого майна, на яке позивач просить визнати право власності.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім цього, частиною 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на час подання позовної заяви складає відповідно 1211,20 грн (та не більше 15 140,00 грн), а за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1 211,20 грн.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач звертається до суду із позовними вимогами: майнового характеру визнання права власності на майно у порядку спадкування, та немайнового характеру зняття арешту з майна, відтакпозивачу слід представити суду докази про сплату судового збору за заявлені ним немайнову вимогу про зняття арешту з майна та майнову вимогу про визнання права власності із врахуванням ціни позову.

У тексті позовної заяви серед додатків до позовної заяви позивач вказує як додаток квитанцію про сплату судового збору та копію листа-відповіді приватного виконавця Маковецького З.В., однак як вбачається із акта про відсутність документів від 15.03.2024, складеного працівниками канцелярії суду, в отриманому судом поштовою кореспонденцією пакеті документів, зазначених як додатків до позовної заяви для суду та інших сторін по справі: копії листа-відповіді приватного виконавця Маковецького З.В. та квитанції про сплату судового збору не виявлено.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

З 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» в частині внесення змін зокрема до Цивільного процесуального кодексу і передбачає, що наявність електронного кабінету в ЄСІТС є обов`язковою для: адвокатів, нотаріусів, державних та приватних виконавців, арбітражних керуючих, судових експертів; органів державної влади та інших державних органів; органів місцевого самоврядування; інших юридичних осіб (публічного права).

Відповідно до внесених змін у процесуальному законодавстві подача позовної заяви, заяви про забезпечення позову, апеляційної та касаційної скарги особою, яка не зареєструвала електронний кабінет, але була зобов`язана це зробити має наслідком залишення цих документів без руху, а у разі невиправлення недоліків, тобто нереєстрації електронного кабінету, залишення таких заяв/скарг без розгляду.

Як встановлено із тексту позовної заяви, така підписана та подана представником позивача адвокатом Писаренко К.Ю., однак всупереч вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України позов не містить жодних відомостей щодо наявності зареєстрованого в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі електронного кабінету, обов`язковість реєстрації якого для адвокатів визначена Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами».

Відповідно до положення ч. 4 ст. 95 ЦПК України, визначено вимоги, яким повинні відповідати подані учасниками справи письмові докази, а саме копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Однак, долучена до позовної заяви як додаток копія відповіді приватного нотаріуса

Черник Н.С. не містить дати засвідчення адвокатом поданої до суду копії документа.

У відповідності до п. 5 ч. 3 ст. 175 та ч. 5 ст. 177 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини та позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

В обґрунтування заявлених позовних вимог про визнання права власності на спадкове майно та зняття арешту з такого, позивач покликається, зокрема на лист-відповідь приватного нотаріуса Черник Н.С. від 13.07.2022 щодо неможливості видачі свідоцтва про право на спадщину до зняття арешту з майна.

Суд звертає увагу на те, що позивачем до матеріалів справи, окрім згаданого листа-відповіді приватного нотаріуса Черник Н.С. від 13.07.2022 та Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно не долучено жодних інших доказів на підтвердження викладених в позові обставин.

Як вбачається із змісту відповіді приватного нотаріуса Черник Н.С. від 13.07.2022, на спадкове майно накладено арешт на підставі ухвали Франківського районного суду м. Львова у справі № 465/4457/20 від 30.12.2020 та ухвали Залізничного районного суду м. Львова у справі

№ 462/5290/20 від 30.10.2020, однак копій вказаних судових рішень до позову не долучено, а у разі неможливості самостійно надати такі докази, клопотання про витребування доказів судом у порядку ст. 84 ЦПК України позивачем теж не заявлено.

У відповідності до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати позивачу строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх усунення.

Керуючись ст. 177, 185 ЦПК України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб: приватного виконавця Маковецького Зоряна Вікторовича, приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Черник Наталії Степанівни про визнання права власності в порядку спадкування та зняття арешту залишити без руху.

Позивач має право протягом п`яти днів, з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху письмово усунути вказані недоліки. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: (підпис) Б.М. Гедз

З оригіналом згідно. Оригінал ухвали знаходиться у справі № 462/2263/24

Суддя: Б.М.Гедз