справа № 753/6770/18
провадження № 2-зз/753/27/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" березня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Мостовому В.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Друга чернігівська державна нотаріальна контора, ОСОБА_4 , про усунення від прав на спадкування, й за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , третя особа - Друга чернігівська державна нотаріальна контора, про усунення від прав на спадкування, суд -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у лютому 2024 року на підставі частини 9 статті 158 ЦПК України звернувся до суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, накладених ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 14 травня 2018 року на підставі поданої ОСОБА_3 заяви по вказаній справі шляхом накладення заборони нотаріусам Другої чернігівської державної нотаріальної контори вчиняти дії щодо видачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_6 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 , з підстав того, що наразі відпала потреба у дії вжитих судом заходів - накладеної заборони вчиняти нотаріальні дії ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 14 травня 2018 року з набуттям рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 11 липня 2023 року чинності, яке постановою Київського апеляційного суду від 07 грудня 2023 року залишено без змін, яким у позові ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Друга чернігівська державна нотаріальна контора, ОСОБА_4 , про усунення від прав на спадкування, й вимог за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , третя особа - Друга чернігівська державна нотаріальна контора, про усунення від прав на спадкування, відмовлено.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Заявники, інші заінтересовані особи в судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про час та місце розгляду даного питання - рекомендованою поштою з повідомлення про вручення, розміщеним повідомленням на офіційному сайті судової влади (суду), смс-повідомленнями, які доставлено завчасно.

Заявники ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись до суду із заявою від 18.03.2024 року про розгляд поданого ними клопотання за їх відсутності із його підтриманням.

ОСОБА_4 звернулись до суду із заявою від 18.03.2024 року про відкладення розгляду клопотання із повторним її повідомленням, яка судом відхилена з огляду на ч.2 ст.158 ЦПК України, адже неявка таких осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Так, питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Їх неявка не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову (ч.2 ст.158 ЦПК України).

Оскільки неявка вказаних осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову, суд вважає за можливе розглянути зазначене процесуальне питання за їх відсутності на підставі доказів, наявних у матеріалах справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини- в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі "Шульга проти України", № 16652/04).

Наведені обставини свідчать, що сторони завчасно повідомлені про розгляд клопотання судом.

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у тому числі, правом визначити свою участь в судовому засіданні.

Суд, вивчивши клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, його обґрунтування, дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для його розгляду і вирішення по суті, враховуючи те, що потреба у дії вжитих судом за заявою позивача заходів забезпечення позову шляхом накладеної заборони на вчення нотаріальних дій відпала, й з урахуванням того, що заходи забезпечення позову зберігають свою силу до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду, вважає за доцільне його задовольнити на підставі поданого заявниками клопотання із наступних підстав.

Так, ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 14 травня 2018 року на підставі поданої ОСОБА_3 заяви по вказаній справі вжиті заходи забезпечення позову шляхом накладення заборони нотаріусам Другої чернігівської державної нотаріальної контори вчиняти дії щодо видачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_6 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.7 том 2).

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 11 липня 2023 року, яке набуло чинності відповідно до постанови Київського апеляційного суду від 07 грудня 2023 року, у позові ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Друга чернігівська державна нотаріальна контора, ОСОБА_4 , про усунення від прав на спадкування, й вимог за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , третя особа - Друга чернігівська державна нотаріальна контора, про усунення від прав на спадкування, відмовлено (а.с.196-199 том 6), у зв"язку із чим наразі відпала потреба у дії вжитих судом заходів - накладеної заборони вчиняти нотаріальні дії ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 14 травня 2018 року з набуттям рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 липня 2023 року чинності, яке постановою Київського апеляційного суду від 07 грудня 2023 року залишено без змін, й яким у позові ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Друга чернігівська державна нотаріальна контора, ОСОБА_4 , про усунення від прав на спадкування, й вимог за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , третя особа - Друга чернігівська державна нотаріальна контора, про усунення від прав на спадкування, відмовлено, застосовані судом заходи забезпечення позову скасовані не були, що є підставою для вирішення такого процесуального питання даною ухвалою.

Відповідно доч.ч.9, 10 ст.158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Підстав для відмови у задоволенні заяви судом не встановлено.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала (ч.4 ст. 158 ЦПК України).

На підставі вищевикладеного, з урахуванням Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» та, керуючись п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, ст. ст. 151, 158 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Друга чернігівська державна нотаріальна контора, ОСОБА_4 , про усунення від прав на спадкування, й за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , третя особа - Друга чернігівська державна нотаріальна контора, про усунення від прав на спадкування, - задовольнити.

Заходи забезпечення позову у виді накладеної заборони нотаріусам Другої чернігівської державної нотаріальної контори вчиняти дії щодо видачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_6 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 , - скасувати.

Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцять днів з дня її проголошення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Копію ухвали надіслати заінтересованим особам невідкладно після її оголошення для відому та заявнику для звернення до виконання.

СУДДЯ: