Справа № 295/6318/21 Головуючий у 1-й інст. Чішман Л. М.
Категорія 16 Доповідач Павицька Т. М.
У Х В А Л А

21 лютого 2024 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого: Павицької Т.М.,

суддів: Трояновської Г.С., Коломієць О.С.

розглянувши апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на заочне рішення Богунського районного суду м. Житомира від 17 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи Житомирська міська рада, ОСОБА_5 про встановлення порядку користування земельною ділянкою,

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 17 квітня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_3 задоволено. Встановлено між ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 порядок користування земельною ділянкою з кадастровим номером :09:003:0008 загальною площею 0,1000 га, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема:

- надано ОСОБА_3 земельну ділянку площею 507,0 кв.м (0,0507 га), що на схемі позначена під №1 (зображена зеленим кольором), яка проходить по точках: 1-2-14-15-16-17-18-19-20-21-22-23-7-8-9-10-11-12-13-1 зі сторонами: 6,47м-3,16м-2,74м-3,06м-2,98м-2,2м-1,01м-1,5м- лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «Б»)-3,78м-4,85м-17,29м-7,09м-18,5м- 7,6м-7,6м-26,63м-7, 0м-8,11м.

- надано ОСОБА_4 земельну ділянку площею 273,0 кв.м (0,0273 га), що на схемі позначена під №2 (зображена жовтим кольором), яка проходить по точках: 2-3-28-27-26-25-6-7-23-22-21-20-19-18-17-16-15-14-2 зі сторонами: 8,42м-11,91м-4,68м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «Б»)-4,71м-9,24м-3,87м-17,29м-4,85м-3,78м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «Б»)-1,5м-1,01м-2,2м-2,98м-3,06м-2,74м-3,16м, в тому числі ділянку площею 1,5 кв.м (0,00015 га), що на схемі позначена під №2-1 (зображена жовтим кольором зі штрихуванням), яка проходить по точках: 18-19- 20-24-18, зі сторонами: 1,01м-1,5м-1,0м-1,63м надати з обмеженим використанням для забезпечення ОСОБА_3 можливістю доступу, обслуговування та поточного ремонту житлового будинку (літ. «Б»).

- надано ОСОБА_1 земельну ділянку площею 220,0 кв.м (0,0220 га), що на схемі позначена під №3 (зображена блакитним кольором), яка проходить по точках: 3-4-5-6-25-26-27-28-3 зі сторонами: 7,6м-7,56м-18,72м-9,24м-4,71м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ. «Б»)-4,68м-11,91м.

Для можливості забезпечення доступу ОСОБА_4 до частини земельної ділянки, яка розташована південніше житлового будинку (літ. «Б») та примикає до тильного фасаду будинку надати ділянку площею 18,6 кв.м (0,00186 га), що на схемі позначена під №3-1 (зображена блакитним кольором з діагональним штрихуванням), яка проходить по точках: 29-27-34-33-26-32-31-30-29, зі сторонами: 1,43м-5,81м-5,1м-6,21м-1,0м-7,21м-7,1м-5,78м з обмеженим використанням можливості проходу (схема поділу земельної ділянки зображено на схемі в додатку №1-6 до даного висновку). Вирішено питання судових витрат.

15 лютого 2024 року представник ОСОБА_1 (відповідача по справі) ОСОБА_2 через суд першої інстанції подала апеляційну скаргу на вищевказане заочне рішення, яка зареєстрована в Житомирському апеляційному суді 20.02.2024.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши форму та зміст апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скарга не може бути прийнята до розгляду апеляційним судом, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, що 17 квітня 2023 року судом першої інстанції по вказаній вище справі було проголошено вступну та резолютивну частину заочного рішення про задоволення позову.

В повному тексті оскаржуваного рішення судом першої інстанції також зроблено посилання на ч.1 ст. 280 ЦПК України та зазначено, що «у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, на підставі ст. ст. 211, 280 ЦПК України суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін».

У свою чергу, ч.1 ст. 280 ЦПК України, на яку послався суд першої інстанції в повному тексті оскаржуваного рішення, регулює умови проведення саме заочного розгляду справи.

Відтак, предметом апеляційного оскарження є заочне рішення, що ухвалене судом першої інстанції по вказаній цивільній справі 17 квітня 2023 року, що підтверджується проголошеною вступною та резолютивною частиною оскаржуваного заочного рішення.

Главою 11 ЦПК України регламентовано проведення заочного розгляду справи, тобто за умови неявки відповідача у судове засідання.

Так, після ухвалення заочного рішення, що має місце у цій справі, відповідача повідомляють про нього (ст. 283 ЦПК України) та він має право подати заяву про перегляд заочного рішення (ст. 284 ЦПК України) в якій, зокрема, вказати про обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача (п.п.3, 4 ч.2 ст. 285 ЦПК України).

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

За змістом ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Зазначений порядок є спеціальним і представляє окрему стадію судового процесу, дотримання якої для відповідача є обов`язковим.

З аналізу норм 287 ЦПК України вбачається, що оскарження заочного рішення відповідачем в загальному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення, тобто відповідач, не може оскаржити рішення в апеляційному порядку, оминаючи стадію перегляду заочного рішення судом, який його ухвалив, відповідно до вимог ч.1 та ч.2 ст. 284 ЦПК України.

Частиною 2 п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №12 від 24 жовтня 2008 року «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» роз`яснено, що відповідно до статей 231, 232 ЦПК України (в редакції, яка діяла до 15 грудня 2017 року) та аналогічна статей 284, 287 ЦПК України (редакція, яка діяла з 15 грудня 2017 року) оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення. В іншому випадку апеляційний суд відмовляє в прийнятті апеляційної скарги на заочне рішення.

Як вбачається із матеріалів справи, представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу до апеляційного суду на заочне рішення Богунського районного суду м. Житомира від 17 квітня 2023 року, проте із письмовою заявою про перегляд заочного рішення до суду першої інстанції не зверталася. Оскаржуване заочне рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог ст. 284 ЦПК України, не переглядалося, тобто відповідач не виконав вимоги щодо порядку перегляду заочного рішення суду.

Також із матеріалів справи вбачається, що за результатом розгляду справи судом першої інстанції вперше ухвалене заочне рішення.

Враховуючи, що скаржником порушено встановлений процесуальним законом порядок оскарження заочного рішення, тому відсутні підстави для відкриття апеляційного провадження.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У справі «Беллет проти Франції» ЄСПЛ зазначив, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Таким чином, з урахуванням конституційного принципу судового захисту, верховенства права та правової визначеності, колегія суддів дійшла висновку, що за змістом статей 284, 287 та 288 ЦПК України відповідач вважаючи, що його права порушені заочним рішенням, може захистити свої права шляхом подання заяви про перегляд заочного рішення, та в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення або ухвалення повторного заочного рішення шляхом подання апеляційної скарги.

Такий порядок перегляду заочного рішення та його оскарження узгоджується з Конвенцією та практикою ЄСПЛ.

Іншого порядку оскарження заочного рішення нормами процесуального законодавства не передбачено.

Отже, враховуючи наведене і те, що апелянтом не дотримано викладений процесуальний порядок оскарження заочного рішення суду, апеляційну скаргу необхідно повернути скаржнику та роз`яснити порядок оскарження заочного рішення суду відповідно до ст. 284, 287 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 284, 287, 357 ЦПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на заочне рішення Богунського районного суду м. Житомира від 17 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи Житомирська міська рада, ОСОБА_5 про встановлення порядку користування земельною ділянкою повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити ОСОБА_1 право подати до суду першої інстанції заяву про перегляд заочного рішення суду з клопотанням про поновлення строку для подачі такої заяви. У разі залишення судом першої інстанції заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її постановлення і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її постановлення.

Головуючий

Судді