Справа № 161/6642/23
Провадження № 2/161/1238/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2024 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі :

головуючого судді Філюк Т.М.

за участю секретаря судового засідання Октисюк С.В.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до кредитної спілки «Експрес кредит юніон» про стягнення грошових коштів та моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

27 квітня 2023 року ОСОБА_3 звернулась в суд через свого представника ОСОБА_1 з позовом до кредитної спілки «Експрес кредит юніон» про стягнення грошових коштів та моральної шкоди.

Позовні вимоги мотивує тим, що 04 травня 2020 року між нею та Кредитною спілкою «Експрес кредит юніон» було укладено Договір №43/05-20/В8 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (вклад з періодичною виплатою процентів та поповненням). В умовах договору передбачено, що строк Вкладу становить 24 місяці, у зв`яку з цим договір діє до 05 травня 2022 року. Дата повернення вкладу є наступний день, після закінчення строку дії договору. На виконання умов договору від 05 травня 2020 року ОСОБА_3 внесла грошові кошти в загальній сумі 2 800 000 гривень. Згідно п.1.3 процентна ставка встановлена у розмірі 17,5% річних, з виплатою процентів щомісячно «04» числа на вимогу члена КС. Відповідно до п.п.3.2.2 договору №43/05-20/В8 КС «Експрес кредит юніон» зобов`язана нараховувати та виплачувати проценти за Вкладом. У зв`язку з закінчення суми вкладу з усіма нарахованими процентами до дати повернення вкладу, однак відповідачі ніяк не відреагували на вказану претензію, кошти за договором не повернуто. Вказує, що такими діями відповідача завдано їй моральних страждань.

Враховуючи викладене, просить стягнути з Кредитної спілки «Експрес кредит юніон» заборгованість за договором про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок №43/05-20/В8 від 05 травня 2020 року в сумі 3 523 968, 95 гривень, з яких: 2 800 000 гривень вкладу, 123 065, 75 гривень процентів, 515 373, 49 гривень - індекс інфляції згідно з ст. 625 ЦК України, 85 529,71 гривень - 3 % річних, а також відшкодувати моральну шкоду в сумі 50 000 гривень.

Ухвалою від 01 травня 2023 року відкрито загальне провадження у справі з проведенням підготовчого засідання.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 31 жовтня 2023 року задоволено заяву представник відповідача, заочне рішення від 02 серпня 2023 року скасовано, справу призначено до розгляду.

08 листопада 2023 року від представника позивача надійшла заява про уточнення та збільшення розміру позовних вимог, просив стягнути кошти за договором про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок №43/05-20/В8 від 05 травня 2020 року в сумі 3 554239, 22 гривень, моральну шкоду в сумі 50 000 гривень та 20 000 гривень понесених витрат на правову допомогу.

02 січня 2024 року від представника позивача надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог, просив стягнути заборгованість за договором про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок №43/05-20/В8 від 05 травня 2020 року в сумі 3 504239, 22 гривень, моральну шкоду в сумі 50 000 гривень та 20 000 гривень понесених витрат на правову допомогу, вказуючи, що відповідачем повернуто частину вкладу в сумі 50000 гривень.

21 лютого 2024 року представник позивача звернувся з заявою про зменшення розміру позовних вимог, вказуючи, що відповідачем повернуто частину вкладу, просив стягнути заборгованість в сумі 3 454239, 22 гривень, моральну шкоду в сумі 50 000 гривень та 20 000 гривень понесених витрат на правову допомогу.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив задовольнити з врахуванням заяви про зменшення позовних вимог.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував щодо задоволення позову з підстав, викладених в письмовій промові.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши та оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що між позивачем ОСОБА_3 та відповідачем КС «Експрес кредит юніон» 05 травня 2020 року укладено договір №43/05-20/В8 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, за умовами якого ОСОБА_3 зробила внесення на депозитний рахунок до спілки грошових кошти на загальну суму 2 800 000 гривень зі строком вкладу у 24 місяців, датою повернення вкладу наступним днем після дня закінчення дії договору, плановою датою повернення вкладу 05 травня 2022 року. Строк дії договору сторони визначили до 04 травня 2022 року.

Згідно досліджених судом копій квитанцій Спілкою прийнято від ОСОБА_3 кошти в сумі 2 800 000 гривень.

Частини 1, 2 ст. 509 ЦК України визначають, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків,зокрема,є договори та інші правочини (п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Стаття 629 ЦК України визначає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору, до яких закон відносить умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Згідно з ч. 1 ст. 23 Закону України «Про кредитні спілки» внески (вклади) членів кредитної спілки на депозитні рахунки, а також нарахована на такі кошти та пайові внески плата (проценти) належать членам кредитної спілки на праві приватної власності.

Кожний член кредитної спілки має право одержати належні йому кошти, зазначені в частині першій цієї статті, у порядку і строки, які визначені відповідно до частини сьомої статті 10 цього Закону, статуту кредитної спілки або укладеними з членом кредитної спілки договорами (абз. 3 ч. 2 ст. 23 Закону України «Про кредитні спілки»).

Відповідно до ч. 7 ст. 10 Закону України «Про кредиті спілки» у разі припинення членства фізичної особи у кредитній спілці вступний внесок їй не повертається. Повернення обов`язкового пайового та інших внесків, крім вступного внеску, провадиться в порядку, передбаченому статутом кредитної спілки, але не пізніше ніж через один місяць після прийняття загальними зборами або спостережною радою кредитної спілки відповідного рішення. Повернення вкладів провадиться за взаємною згодою сторін або не пізніше строку, передбаченого відповідним договором.

За своєю правовою природою договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок має багато спільного з договором банківського вкладу, відтак допустимим є застосування аналогії закону щодо прогалин правового регулювання відносин за договорами про залучення внеску (вкладу), які укладаються кредитними спілками.

Згідно з ч. 1 ст. 1058 ЦК України за договором банківського вкладу (депозиту) одна сторона (банк), що прийняла від другої сторони (вкладника) або для неї грошову суму (вклад), що надійшла, зобов`язується виплачувати вкладникові таку суму та проценти на неї або дохід в іншій формі на умовах та в порядку, встановлених договором.

Згідно з ч. 1 ст. 1060 ЦК України договір банківського вкладу укладається на умовах видачі вкладу на першу вимогу (вклад на вимогу) або на умовах повернення вкладу зі спливом встановленого договором строку (строковий вклад). Договором може бути передбачено внесення грошової суми на інших умовах її повернення.

За договором банківського вкладу на вимогу банк зобов`язаний видати вклад або його частину на першу вимогу вкладника. Умова договору банківського вкладу на вимогу про відмову від права на одержання вкладу на першу вимогу є нікчемною. За договором банківського строкового вкладу банк зобов`язаний видати вклад та нараховані проценти за цим вкладом із спливом строку, визначеного у договорі банківського вкладу. Повернення вкладникові банківського строкового вкладу та нарахованих процентів за цим вкладом на його вимогу до спливу строку або до настання інших обставин, визначених договором, можливе виключно у випадках, якщо це передбачено умовами договору банківського строкового вкладу (ч. 2,3 ст. 1060 ЦК України).

Відповідно до ч. 1, 5 ст. 1061 ЦК України банк виплачує вкладникові проценти на суму вкладу в розмірі, встановленому договором банківського вкладу. Якщо договором не встановлений розмір процентів, банк зобов`язаний виплачувати проценти у розмірі облікової ставки Національного банку України. Проценти на банківський вклад нараховуються від дня, наступного за днем надходження вкладу у банк, до дня, який передує його поверненню вкладникові або списанню з рахунка вкладника з інших підстав.

Порядок надання депозитних послуг кредитними спілками визначений Правилами здійснення депозитних операцій для кредитних спілок, затвердженими розпорядження Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг від 30.12.2011 № 821 (далі за текстомПравила), відповідно до яких операції, які здійснюються із внесками (вкладами) на депозитні рахунки та включають залучення і виплату грошових коштів, нарахування та виплату процентів за такими внесками (вкладами), що підлягають обов`язковій фіксації в комплексній інформаційній системі кредитної спілки. Сума внеску (вкладу) на депозитний рахунок, строки дії договору залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, умови залучення та повернення внеску (вкладу) на депозитний рахунок, а також нараховані на такі внески (вклади) на депозитний рахунок проценти (плата) визначаються між кредитною спілкою та членом кредитної спілки на договірних умовах. Договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок укладається в письмовій формі. Нарахування процентів визначається умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Кредитні спілки повертають внески (вклади) на депозитні рахунки та сплачують нараховані проценти у строки, що визначені умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок між вкладником і кредитною спілкою. Кредитна спілка виплачує вкладникові проценти на суму внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок у розмірі, який встановлюється в договорі про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок.

Відповідно до абз. 2 ч. 2 Розділу ІІ «Договірне регулювання операцій кредитної спілки з внесками (вкладами) членів кредитної спілки на депозитні рахунки» Правил підтвердженням залучення внесків (вкладів) членів кредитної спілки на депозитні рахунки є укладені в письмовій формі договори, первинні бухгалтерські документи, оформлені згідно з вимогами законодавства України, та належним чином зафіксована в комплексній інформаційній системі кредитної спілки інформація про операції кредитної спілки з внесками (вкладами) членів кредитної спілки на депозитних рахунках (правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 20.03.2019 у справі № 121/11524/17).

Згідно домовленостей сторін (п.п. 3.2.2. договору про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок) Спілка зобов`язується нараховувати та виплачувати проценти за вкладом.

За п.п. 3.2.8 договору спілка зобов`язана повернути вклад та нараховані проценти за вкладом по закінченню строку вкладу, а у випадку, якщо договором передбачено дострокове повернення вкладу, повернути вклад протягом 30 днів з дня отримання письмової вимоги.

Відповідно до п.п.2.3 договору нарахування процентів за договором відбувається за фактичну кількість днів користування Спілкою вкладом члена КС. Нарахування процентів починається з дня, наступного за днем надходження вкладу у Спілку та закінчується в день, що передує дню повернення вкладу по закінченню строку договору чи з інших підстав. В день повернення вкладу проценти не нараховуються.

Аналіз правових норм та умов договору дає підстави для висновку про те, що відповідно до статті 598 ЦК України зобов`язання спілки в розмірі та на умовах, визначених договорами вкладу, припинилися у строк, визначений умовами договору, з 02 квітня 2022 року настав строк виконання зобов`язань за Договором №17/03-21/В8, з 19 червня 2022 року за договором № 48/06-21/В8, в тому числі щодо повернення суми вкладу.

Укладений між сторонами договір вкладу не містить визначеного розміру процентної ставки за користування грошовим вкладом у разі неповного виконання зобов`язань за договором після закінчення терміну його дії. Умови п.п.2.3 договору щодо нарахування процентів за договором за фактичну кількість днів користування не може тлумачитись окремо від іншої частини даного же пункту, за змістом якої нарахування процентів починається з дня, наступного за днем надходження вкладу у Спілку та закінчується в день, що передує дню повернення вкладу по закінченню строку договору чи з інших підстав, та змісту п.1.2.2. договору, згідно якого датою повернення вкладу є наступний день після дня закінчення дії договору.

Відповідно до ч.1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Приймаючи до уваги, що відповідач ухиляється від взятих на себе зобов`язань щодо повернення суми вкладу, заявлена вимога про стягнення 2 696 000 гривень як суми коштів, , внесених на депозит, з врахуванням поверненої суми під час розгляду справи судом, підлягає до задоволення.

При визначенні розміру відсотків, передбачених до виплати, суд виходить з вищевикладеного правового врегулювання, а також положень договору, згідно яких нарахування відсотків починається з дня, наступного за днем надходження вкладу у Спілку, та закінчується у день, що передує дню повернення вкладу по закінченню строку дії договору; домовленостей учасників про те, що Спілка здійснює нарахування відсотків на вклад на підставі договору з дотриманням вимог п.п. 2.3.6. положення про фінансові послуги в останній календарний день кожного місяця та «05» числа кожного місяця, а нарахування відсотків здійснюється з урахуванням календарної кількості днів у місяці та у році (п.п. 2.3-2.5. договору).

Тому, розглядаючи спір в межах заявлених позивачем вимог, суд вважає, що стягненню з відповідача, окрім суми вкладу, підлягають нараховані і не виплачені відсотки за договором в розмірі 123 065, 75 гривень, виходячи з розрахункового періоду 01.02.2022 (день з якого позивач вказує на початок невиплати відповідачем відсотків) по 04.05.2022 (день закінчення строку дії договору).

При визначенні розміру відсотків, передбачених до виплати, суд виходить з вищевикладеного правового врегулювання, а також положень договорів, згідно яких нарахування відсотків починається з дня, наступного за днем надходження вкладу у Спілку, та закінчується у день, що передує дню повернення вкладу по закінченню строку дії договору; домовленостей учасників про те, що Спілка здійснює нарахування відсотків на вклад на підставі договору з дотриманням вимог п.п. 2.3.6. положення про фінансові послуги в останній календарний день кожного місяця та «05» числа кожного, а нарахування відсотків здійснюється з урахуванням календарної кількості днів у місяці та у році (п.п. 2.3-2.5. договору), оскільки вказані суми підтверджені належними та допустимими доказами.

Щодо стягнення з відповідача в користь позивача інфляційних втрат та 3% річних у відповідності до вимог ст. 625 ЦК України, суд дійшов наступного висновку.

Положення статті 625 ЦК України передбачають, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Оскільки відповідач прострочив виконання зобов`язання за договором, при цьому, прострочене зобов`язання має грошовий характер, суд дійшов висновку, що вимоги позивача про стягнення з відповідача на її користь на підставі положень статті 625 ЦК України за період з 05.05.2022 року по 08.11.2023 в сумі 502177 гривень 76 копійок інфляційних втрат, 132 995 гривень 71 копійка - 3% річних, є обґрунтованими.

Обставин, які б свідчили про невірність вищевказаних розрахунків стороною відповідача не доведено.

Суд не приймає до уваги заперечення представника відповідача про те, що долучена до позовної заяви копія прибуткового касового ордеру №62 від 31 січня 2022 року та квитанція до прибуткового касового ордеру № 62 від 31 січня 2022 року на суму 2 600 000 гривень не підтверджують факту внесення ОСОБА_3 до каси КС «Експрес кредит Юніон» даної суми вкладу, оскільки на даних документах містить відтиск печатки іншої юридичної особи Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон Україна».

Представником відповідачем не надано жодних доказів на спростування внесеної суми вкладу в розмірі 2 600 000 гривень ОСОБА_3 до Кредитної спілки «Експрес кредит Юніон».

Сама по собі наявність відтиску печатки КС «Експрес Кредит юніон Україна» з зазначенням реквізитів номеру договору дати укладення договору та реквізитів саме кредитної спілки «Експрес кредит юніон», не може свідчити про необгрунтованість вимог про стягнення суми вкладу в вказаному розмірі.

В оцінці поведінки та способу ведення справ кредитною спілкою судом враховується те, що він є професійним учасником ринку надання послуг, у зв`язку з чим до нього висуваються певні вимоги щодо дотримання правил та процедур, які є традиційними у цій сфері, до обачності та розсудливості у веденні справ тощо. Відповідно, вимоги до рівня та розумності ведення справ кредитною спілкою є вищими, ніж до споживача - фізичної особи, яка зазвичай є слабшою стороною у цивільних відносинах з такою кредитною установою. З врахуванням наведеного всі сумніви та розумні припущення мають тлумачитися судом саме на користь такої слабшої сторони, яка не є фактично рівною у спірних правовідносинах.

Що стосується покликань представника відповідача про зупинення чи припинення роботи Кредитної спілки, то суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей діяльності фінансового сектору у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні», який набрав чинності 17.08.2022, Розділ IX "Прикінцеві положення" Закону України "Про кредитні спілки" (Відомості Верховної Ради України, 2002 р., № 15, ст. 101 із наступними змінами) доповнено пунктами 8-15.

Зокрема пунктом 8 Закону установлено, що у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, спостережна рада кредитної спілки має право прийняти рішення про тимчасове зупинення діяльності кредитної спілки.

Тимчасове зупинення діяльності кредитної спілки передбачає, що кредитна спілка не здійснює діяльності щодо: залучення та повернення внесків (вкладів) членів кредитної спілки на депозитні рахунки, виплату процентів на внески (вклади) членів кредитної спілки; надання кредитів членам кредитної спілки, іншим кредитним спілкам, оплати за дорученням своїх членів вартості товарів, робіт і послуг у межах наданих таким членам кредитів, крім приймання платежів у погашення заборгованості за наданими кредитами; заміни забезпечення виконання зобов`язань за кредитними договорами на суму забезпечення, що є меншою за суму заборгованості за кредитним договором, крім випадків, якщо заставлене майно було втрачено/пошкоджено внаслідок воєнних дій; виплати бонусів, премій та інших додаткових матеріальних винагород особам, які перебувають у трудових відносинах із кредитною спілкою, крім виплат, які є фіксованими складовими винагороди таким особам; збільшення обсягів капітальних інвестицій за основними засобами та нематеріальними активами, що забезпечують діяльність кредитної спілки, але не забезпечують отримання доходу, крім нерухомого майна, що перейшло у власність кредитної спілки на підставі реалізації прав заставодержателя відповідно до умов договору застави; подання фінансової звітності та інших звітних даних до Національного банку України.

Тимчасове зупинення діяльності кредитної спілки може тривати протягом строку, який починається з дати, з якої кредитна спілка тимчасово зупинила свою діяльність, і закінчується із спливом 90 календарних днів після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Також, відповідно до пункту 9 Закону, кредитна спілка зобов`язана протягом п`яти робочих днів з дня прийняття спостережною радою рішення про тимчасове зупинення діяльності кредитної спілки повідомити Національний банк України про таке рішення та оприлюднити його на своєму веб-сайті (за наявності технічної можливості). Таке повідомлення має містити інформацію про дату, з якої кредитна спілка тимчасово зупиняє свою діяльність, та протокол або копію протоколу засідання спостережної ради, яким оформлено прийняття відповідного рішення.

Також, суд зауважує, що відкликання (анулювання ліцензії) не звільняє фінансову установу від виконання своїх зобов`язань.

В статті 13 ЦПК України зазначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За таких обставин, у зв`язку з невиконанням відповідачем взятих на себе з зобов`язань, що призводить до порушення майнових прав позивача, суд прийшов до висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача в користь позивача коштів за договором вкладу в розмірі 3 454 239 гривень 22 копійки, з яких 2 696 000 ( два мільйони шістсот дев`яносто шість) гривень суми внеску (вкладу) на депозитний рахунок, проценти в розмірі 123 065 ( сто двадцять три тисячі шістдесят п`ять) 75 копійок, індекс інфляції за весь період прострочення в розмірі 502177 гривень 76 копійок, три відсотки річних в сумі 132 995 гривень 71 копійка.

З приводу вимог про відшкодування моральної шкоди, суд зазначає, що моральна шкода за порушення цивільно-правового договору як спосіб захисту суб`єктивного цивільного права може бути компенсована і в тому разі, якщо це прямо не передбачено законом або тим чи іншим договором, і підлягає стягненню на підставі статей 16 та 23 ЦК України і статей 4 та 22 Закону України "Про захист прав споживачів" навіть у тих випадках, коли умовами договору право на компенсацію моральної шкоди не передбачено.

Так, відповідно до ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Згідно з ч.1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

За змістом ст. 22 Закону України про захист прав споживачів захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом.

При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

При визначені розміру моральної шкоди суд виходить з підтвердженого факту невиконання з боку відповідача взятих на себе зобов`язань, що призвело до позбавлення позивача як члена Кредитної спілки можливостей вільного використання власних матеріальних ресурсів.

Враховуючи характер правопорушення, вимоги розумності і справедливості, суд вважає необхідним стягнути на користь позивача 10000 гривень на відшкодування моральної шкоди.

Вирішуючи питання судових витрат, суд враховує положення ст. 141 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

З ч. 6 ст.141ЦПК України вбачається, що якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав, а отже судовий збір підлягає стягненню з відповідача в дохід держави.

Згідно ч. 2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Частинами 3 та 4 ст. 137 ЦПК України передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Так, зокрема, представник позивача просить стягнути з відповідача понесені позивачем витрати на оплату правничої допомоги у розмірі 20000,00 грн.

У підтвердження понесених витрат на правничу допомогу представники позивача долучають до матеріалів справи наступні документи, а саме: копію договору про надання правової допомоги від 20 квітня 2023 року , укладеного між ОСОБА_3 та адвокатом Вороб`єм П.О., довідка про отримання коштів в розмірі 20 000 гривень в оплату послуг відповідно до договору про надання правової допомоги від 20 квітня 2023 року, акт приймання-передачі правничої допомоги від 04 серпня 2023 року.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011 року) суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних не спростованих презумпцій щодо фактів.

Зокрема, у рішеннях у справі «Двойних проти України» від 12.10.2006 року (пункт 80), у справі «Гімайдуліна і інших проти України» від 10.12.2009 року (пункти 34-36), у справі «East/West Alliance Limited» проти України» від 23.01.2014 року, у справі «Баришевський проти України» від 26.02.2015 року (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» та п. 23 рішення ЄСПЛ у справі «Гурепка проти України № 2» наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

У рішенні ЄСПЛ від 28.11.2002 року у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

При визначенні суми відшкодування судових витрат суд виходить з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та складності), розумності їхнього розміру та конкретних обставин справи.

Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі ст. 41 Конвенції.

Виходячи із вимог ст. 137 ЦПК України та з огляду на співрозмірність витрат на оплату послуг адвоката, пов`язаних із захистом прав та представництвом інтересів позивача у даній конкретній справі, враховуючи характер спору, участь адвоката у справі, суд, з урахуванням основоположних засад справедливості, виваженості та розумності, вважає обґрунтованим та об`єктивним, і таким, що підпадає під критерій розумності, розмір витрат на правову допомогу, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в сумі 200 00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 77 78, 263,265, 268, 282 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Кредитної спілки «Експрес кредит юніон» на користь ОСОБА_3 кошти за договором вкладу в розмірі 3 454 239 гривень 22 копійки, з яких 2 696 000 ( два мільйони шістсот дев`яносто шість) гривень суми внеску (вкладу) на депозитний рахунок, проценти в розмірі 123 065 ( сто двадцять три тисячі шістдесят п`ять) 75 копійок, індекс інфляції за весь період прострочення в розмірі 502177 гривень 76 копійок, три відсотки річних в сумі 132 995 гривень 71 копійка.

Стягнути з Кредитної спілки «Експрес кредит юніон» на користь ОСОБА_3 моральну шкоду в сумі 10000 ( десять тисяч) гривень.

Стягнути з Кредитної спілки «Експрес кредит юніон» на користь ОСОБА_3 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 20000 (двадцять тисяч ) гривень.

Стягнути з Кредитної спілки «Експрес кредит юніон» на користь держави судовий збір в сумі 15140 ( п`ятнадцять тисяч сто сорок ) гривень.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: ОСОБА_3 ( місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач: Кредитна спілка «Експрес кредит юніон» ( код ЄДРПОУ 39045012. місцезнаходження: 76018 м. Івано-Франківськ, вул. Галицька, 32.)

Дата складання повного тексту рішення 20 березня 2024 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Т.М.Філюк