Справа № 754/4636/17
У Х В А Л А

Іменем України

14 лютого 2024 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретарів судового засідання Нагорної М.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідачки ОСОБА_2 ,

представника відповідачки ОСОБА_3 ,

відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу в частині позовних вимог ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до відповідачів ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

22.11.2017 року до суду надійшов зустрічний позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги, ОСОБА_8 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання недійсним Іпотечного договору.

22.11.2017 року до суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання недійсним Іпотечного договору.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 17.04.2018 року позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 про звернення стягнення на предмет іпотеки залишено без розгляду.

Постановою Київського апеляційного суду від 05.11.2018 року Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 17.04.2018 року скасовано та направлено справу до суду першої інстанції для подальшого розгляду спору.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19.12.2018 року прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: приватний нотаріус КМНО Бакай А.І., про визнання договору іпотеки недійсним до розгляду в одному провадженні у вищевказаній цивільній справі.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19.12.2018 року прийнято позовну заяву ОСОБА_8 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: приватний нотаріус КМНО Бакай А.І., про визнання договору іпотеки недійсним до розгляду в одному провадженні у вищевказаній цивільній справі.

12.03.2019 позивачем ОСОБА_5 було подано до суду заяву про зміну предмету позову.

Згідно ухвали суду від 16.04.2019 дану заяву було залишено без руху.

24.04.2019 позивачем подано заяву про усунення недоліків та згідно з ухвалою суду від 22.05.2019 заяву про зміну предмету позову прийнято судом до провадження.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 13 листопада 2020 року позовні вимоги ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 про стягнення боргу та звернення стягнення на предмет іпотеки - задоволено частково.

Зустрічні позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бакай А.І., про визнання договору іпотеки недійсним - задоволено.

Позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги, ОСОБА_8 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бакай А.І., про визнання договору іпотеки недійсним - задоволено.

Постановою Київського апеляційного суду від 07 липня 2021 року рішення Деснянського районного суду м. Києва від 13 листопада 2020 року в частині задоволення зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бакай А.І., про визнання договору іпотеки недійсним скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 відмовлено.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 13 листопада 2020 року в частині задоволення позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги ОСОБА_8 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бакай А.І., про визнання договору іпотеки недійсним залишено без змін. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Ухвалою Верховного суду у складі колегії суддів Другої палати Касаційного цивільного суду від 23.11.2022 року касаційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення.

Касаційну скаргу ОСОБА_5 задоволено частково. Постанову Київського апеляційного суду від 07 липня 2021 року в частині вирішення вимог зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 про визнання договору іпотеки недійсним залишено без змін.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 13 листопада 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 07 липня 2021 року в частині вирішення вимог ОСОБА_8 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бакай Анна Іванівна про визнання договору іпотеки недійсним скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення про відмову в задоволенні зазначених позовних вимог.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 13 листопада 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 07 липня 2021 року в частині вирішення вимог ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 про звернення стягнення на предмет іпотеки скасовано, справу в цій частині направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

13.12.2022 цивільна справа в частині позовних вимог ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про звернення стягнення на предмет іпотеки надійшла до Деснянського районного суду м. Києва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 14.12.2022 року вище зазначена цивільна справа передана судді Зотько Т.А.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 19.12.2022 справу було прийнято до провадження та призначено судове засідання.

14.02.2023 від представника позивача - адвоката Назарова Р.Ю. на адресу суду надійшли клопотання про витребування доказів від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Івченко Анастасії Володимирівни належним чином засвідчену копію всіх матеріалів нотаріальної справи щодо посвідчення договору купівлі продажу квартири АДРЕСА_1 , серія та номер: 397, виданий 21.09.2021 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Івченко Анастасія Володимирівна та залучення співвідповідача - ОСОБА_7 .

Ухвалою судді від 14.02.2023 року клопотання представника позивача - адвоката Назарова Р.Ю. про залучення в якості співвідповідача ОСОБА_7 та про витребування доказів задоволено в повному обсязі.

23.03.2023 року представником позивача - адвокатом Назаровим Р.Ю. було подано заяву про зміну предмету спору, заява обгрунтована тим, що з моменту подачі позову та часу розгляду справи відбулися зміни у законодавстві, що регулюють спірні відносини в частині визначених способів реалізації предмету іпотеки за рішенням суду, а тому вони звертаються до суду з даною заявою.

23.03.2023 на адресу суду від відповідача по справі ОСОБА_4 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: ОСОБА_8 , Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бакай Анна Іванівна, ОСОБА_7 про визнання договору іпотеки недійсним.

Ухвалою суду від 28.04.2023 було залишено без розгляду заяву про зміну предмету спору, та відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , 3-особа з самостійними вимогами: ОСОБА_8 , 3-особи без самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бакай Анна Іванівна, ОСОБА_7 про визнання договору іпотеки недійсним.

21.12.2023 через канцелярію суду представником ОСОБА_5 - адвокатом Назаровим Р.Ю. подано заяву про уточнення позовних вимог.

08.02.2024 на електронну пошту суду від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Мазур Т.В. надійшли заперечення на заяву про уточнення позовних вимог, в яких просили суд відмовити у прийнятті даної заяви.

В судовому засіданні представник позивача - адвокат Назаров Р.Ю. подану заяву про уточнення позовних вимог підтримав, просив суд про її прийняття.

Відповідачка ОСОБА_2 та її представник - адвокат Мазур Т.В. в судовому засіданні заперечували проти прийняття судом заяви про уточнення позовних вимог, посилаючись на обставини, викладені в письмових запереченнях.

Відповідач ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти прийняття судом заяви про уточнення позовних вимог.

Відповідач ОСОБА_7 в судовому засіданні заперечував проти прийняття судом заяви про уточнення позовних вимог.

Вивчивши подану заяву, заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Згідно положень п. 3 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Відповідно ч. 1 ст. 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами.

Заслуховування уточнень позовних вимог та заперечень проти них допускається в строки, встановлені п. 3 ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

Представник позивача, в поданій ним заяві посилається на те, що станом на 20.06.2019 рік необхідності уточнення позовних вимог не існувала. Разом з тим, у результаті переходу права власності на предмет іпотеки та набрання чинності рішення Деснянського районного суду м. Києва від 13.11.2020 року в частині позовних вимог ОСОБА_5 до ОСОБА_6 така можливість виникла лише на стадії розгляду справи по суті.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно з вимогами ст.120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до вимог ст.126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи той факт, що позивач мав право на уточнення позовних вимог до закінчення підготовчого засідання, яке було закрито згідно ухвали суду від 20.06.2019, а відтак з огляду на викладене, суд залишає без розгляду заяву представника позивача - ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 49, 197, 260, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача - ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду виготовлено 20.02.2024

Суддя: