"05" березня 2024 р. Справа № 363/225/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Лукач О.П., розглянувши заяву Керівника Вишгородської окружної прокуратури про забезпечення позову у цивільній справі за позовом Заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області до ОСОБА_1 , про усунення перешкоди у здійсненні права користування та розпоряджання земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Вишгородського районного суду Київської області, на стадії підготовчого провадження, перебуває вказана позовна заява, у якій позивач просить:

усунути перешкоди у здійсненні Пірнівською сільською радою права користування та розпорядження земельною ділянкою з кадастровим номером :33:006:0152, площею 0,4 га, шляхом скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень державного реєстратора Чекригіна О.В. №55824511 від 21.12.2020 про державну реєстрацію права власності на неї за ОСОБА_1 ;

усунути перешкоди у здійсненні Пірнівською сільською радою права користування та розпорядження земельною ділянкою з кадастровим номером :33:006:0152, площею 0,4 га, шляхом її повернення від ОСОБА_1 на користь Пірнівської сільської ради;

стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір.

01 березня 2024 року (п`ятниця) до суду, засобами поштового зв`язку, надійшла заява Заступником керівника Київської обласної прокуратури І.Грабець про забезпечення позову у цій справі, шляхом накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим номером :33:006:0152 площею 0,4 га, а також заборони державним реєстраторам здійснювати будь-які реєстраційні дії з нею, в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власника.

В обґрунтування поданої заяви зазначено, що підставами для пред`явлення до суду обласною прокуратурою вказаного позову слугувало порушення вимог статей 58-61 Земельного кодексу України та статей 86, 88, 89 Водного кодексу України при набутті у приватну власність земельної ділянки водного фонду площею 0,4 га з кадастровим номером :33:006:0152.

У заяві зазначено, що у приватній власності фізичної особи на території Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області перебуває земельна ділянка площею 0,4 га з кадастровим номером :33:006:0152. Відповідно до наказу Головного управління Держземагентства у Київські області від 19.06.2013 №КМ/:33:006/00001262 затверджено проект землеустрою та надано у власність ОСОБА_2 земельну ділянку площею 0,4 га з кадастровим номером :33:006:0152 для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності на території Лебедівської сільської ради Вишгородського району Київської області.

У подальшому, відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу зареєстрованого в реєстрі за №2190, виданого 26.07.2013 відчужено земельну ділянку з кадастровим номером :33:006:0152 на користь ОСОБА_3 .

В свою чергу, на підставі Розпорядження Вишгородської районної державної адміністрації від 31.01.2014 №28 затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки приватної власності, цільове призначення якої змінюється з ведення особистого селянського господарства на індивідуальне садівництво площею 0,4 га на території Лебедівської сільської ради Вишгородського району Київської області (за межами населеного пункту) ОСОБА_4 та змінено цільове призначення земельної ділянки з кадастровим номером :33:006:0152, яка належить ОСОБА_3 на праві приватної власності площею 0,4 га з ведення особистого селянського господарства на ведення індивідуального садівництва без права забудови.

У подальшому, відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, ОСОБА_5 на підставі договору купівлі-продажу серія та номер: 489, виданого 18.02.2014 відчужено земельну ділянку з кадастровим номером :33:006:0152 на користь ОСОБА_6 , яка є її власником на даний час.

Право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :33:006:0152 за ОСОБА_1 зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень державного реєстратора Чекригіна О.В. №55824511 від 21.12.2020. Відповідачем набуто право власності на спірну земельну ділянку всупереч вимог законодавства за рахунок земель водного фонду, які є обмеженими у цивільному обороті та не можуть перебувати у приватній власності, а тому останні підлягає поверненню дійсному власнику - Пірнівської сільської ради.

Позивач зазначає, що оскільки предметом спору є землі водного фонду, які імперативно обмежені у цивільному обороті та на них поширюється окремий, чітко визначений законодавством порядок і способи використання, а їх власником є відповідач, існує реальна загроза подальшого відчуження спірної земельної ділянки водного фонду, її забудова, що може спричинити потрапляння у водойми будматеріалів, що призведе до забруднення, цвітіння води та інших негативних наслідків. Вказане унеможливить використання спірної земельної ділянки за її дійсним цільовим призначенням, а також ускладнить виконання судового рішення у разі задоволення позовних вимог.

Враховуючи положення частини першої статті 153 ЦПК України, суд розглядає заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Відповідно до статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом.

Згідно із пунктами 1, 2 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується окрім іншого накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти інші дії.

Відповідно до вимог частини третьої статті 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, з майновими наслідками заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Інститут забезпечення позову є сукупністю встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання можливе рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може призвести до неможливості виконання судового рішення. Інститут забезпечення позову захищає однаково інтереси як позивача, так і відповідача.

Під час вирішення питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо існування потреби у вжитті відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу (постанова Верховного Суду від 05 вересня 2022 року у справі № 758/10187/21-ц).

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Судом встановлено, що предметом спору є вимоги про скасування рішення про державну реєстрацію права власності відповідача на земельну ділянку, усунення перешкод у здійсненні Пірнівською сільською радою права користування та розпорядження земельною ділянкою водного фонду шляхом її повернення на користь держави.

Враховуючи характер спору і зміст позовних вимог, суд дійшов висновку, що між сторонами існує спір з приводу правомірності набуття відповідачем права власності на спірну земельну ділянку, а отже, у зв`язку з вирішенням питання про повернення спірної земельної ділянки у власність держави.

Зважаючи на предмет позову, а також реальну можливість відповідача здійснити протягом розгляду справи дії щодо відчуження спірної земельної ділянки, з метою недопущення ускладнення виконання рішення суду в разі задоволення позову, існують беззаперечні підстави для вжиття заходів забезпечення позову у виді накладення арешту на належну на праві власності ОСОБА_1 земельну ділянку з кадастровим номером :33:006:0152, із забороною вчинення будь-яких реєстраційних дій з нею.

Суд вважає, що застосування заявлених прокурором заходів забезпечення позов шляхом накладення арешту на спірну земельну ділянку та заборони вчиняти щодо неї будь-які реєстраційні дії спроможне забезпечити ефективний захист прав та інтересів позивача. Невжиття таких заходів забезпечення позову може призвести до обмеження прав позивача на ефективний судовий захист його прав.

При цьому, обраний прокурором вид забезпечення позову в частині накладення арешту на спірну земельну ділянку та заборони вчиняти щодо неї будь-які реєстраційні дії, не призведе до невиправданого обмеження майнових прав, оскільки обмежується лише можливість розпорядитися цим спірним майном та вчиняти щодо нього будь-які реєстраційні дії. Будь-які права інших осіб, що не є учасниками судового процесу, не порушуються у зв`язку із вжиттям такого заходу.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що вимоги Керівника Вишгородської окружної прокуратури накласти арешт та заборони державним реєстраторам здійснювати будь-які реєстраційні дії в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників земельної ділянки з кадастровим номером :33:006:0152 площею 0,4 га, яка належить державі, є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

При вирішенні питання щодо необхідності застосування зустрічного забезпечення суд зазначає наступне.

Регламентація питання про зустрічне забезпечення позову здійснюється положеннями ст. 154 ЦПК України. Зокрема, вказаною нормою передбачено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З аналізу наведеної норми вбачається, що єдиним критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. При цьому можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення.

Суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення, оскільки матеріали справи не містять доводів та аргументів, яким чином накладені арешт та заборона може завдати збитків відповідачу, а також в чому саме можуть полягати такі збитки. Крім цього, не містять матеріали справи й доказів наявності передбачених статтею 154 ЦПК України випадків обов`язкового застосування зустрічного забезпечення.

Керуючись статтями 149154, 157, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

заяву Заступника керівника Вишгородської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі: Пірнівської сільської ради до ОСОБА_1 , про усунення перешкоди у здійсненні права користування та розпоряджання земельною ділянкою задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим номером :33:006:0152 площею 0,4 га, яка належить ОСОБА_1 , та заборони державним реєстраторам здійснювати будь-які реєстраційні дії з нею, в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власника.

Ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Позивач(стягувач): Заступник керівника Київської обласної прокуратури (, знаходиться за адресою: 01601, м. Київ, б-р. Л. Українки, 27/2) в інтересах держави в особі: Пірнівської сільської ради (код ЄДРПОУ 043, знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, м. Вишгород, пл. Шевченка, 1).

Відповідач (боржник): ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя О.П. Лукач