Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" лютого 2024 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

за участю секретаря судового засідання Годлюк А.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської територіальної громади в особі Житомирської міської ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 адвокат Томашевська О.А. в листопаді 2023р. звернулась до суду з позовом, в якому просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , на три місяці після набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначила, що після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилась спадщина до складу якої входить 5/6 частини квартири АДРЕСА_1 .

Адвокат Томашевська О.А. вказує, що для оформлення спадкових прав позивач звернулась до державного нотаріуса Поліщука А.І., однак отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. З огляду на зазначене, представник позивача просила суд вимоги заяви задовольнити в повному обсязі.

Представник позивача ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, від неї 05.02.2024р. надійшла заява про розгляд справи без участі сторони позивача.

Представник Житомирської міської ради в судове засідання не з`явився, від неї 05.02.2034р. надійшла заява про розгляд справи без її участі.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінюючи у сукупності зібрані по справі докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є власником 5/6 частини квартири АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва про право на спадщину від 24.04.2003р., зареєстрованого за № 2-485, що підтверджується витягом з Реєстру прав права власності на нерухоме майно (а.с. 16).

Згідно заповіту від 25.09.2001р., посвідченого приватним нотаріусом Носаль Г.М., зареєстрованого в реєстрі під № 1863, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на випадок своєї смерті, заповіла все належне їй на день смерті майно, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 18).

Відповідно свідоцтва про смерть, зареєстрованого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 3144, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 8).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 після одруження 01.02.2008р. змінила прізвище на « ОСОБА_5 », що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища (а.с. 13-20).

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка є представником ОСОБА_1 за довіреністю від 20.09.2023р., звернулась до державного нотаріуса Поліщука А.І. від імені останньої із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 (а.с. 21-23).

Відповідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 02.11.2023р. № 2241-02-31, державним нотаріусом Поліщуком А.І. роз`яснено, що шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини пропущено (а.с. 25-26).

Щодо доводів представника позивача з приводу поважності причин пропуску шестимісячного строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини судом встановлено наступне.

Представник позивача зазначає, що ОСОБА_1 пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини оскільки про існування заповіту їй відомо не було. Із позову вбачається, що мати позивача ОСОБА_6 у вересні 2023р. знайшла заповіт та повідомила доньку.

Спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України, законами України від 2 вересня 1993 року N 3425-XII "Про нотаріат", від 23 червня 2005 року N 2709-IV "Про міжнародне приватне право", іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Нотаріуси вчиняють нотаріальні дії передбачені ст. 34 ЗУ «Про нотаріат».

Відповідно ст. 69 ЗУ «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа відповідного органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом перевіряє факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна. Нотаріус або посадова особа відповідного органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині.

Відповідно ст. 49 ЗУ «Про нотаріат» нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо: 1) вчинення такої дії суперечить законодавству України.

В силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Враховуючи вищевикладене, даючи юридичну оцінку зібраним по справі доказам у їх сукупності, позивачем доведено, що строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , було пропущено з поважної причини, а тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 263-265, 274, 354 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Житомирської міської територіальної громади в особі Житомирської міської ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , який рахувати з наступного дня після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. П. Маслак