Постанова

Іменем України

19 лютого 2024 року

м. Київ

справа № 705/5913/19

провадження № 61-12692св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Петрова Є. В.,

учасники справи:

позивач - Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув на стадії попереднього розгляду в порядку письмового провадження касаційну скаргу Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 21 серпня 2023 року у складі колегії суддів: Нерушак Л. В., Бородійчука В. Г., Василенко Л. І. у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2019 року Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») звернулось до суду з позовом в якому просило стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 29 474,17 доларів США, яка складається з:

4 790,57 доларів США - заборгованість за тілом кредиту, 8 327,39 доларів США - заборгованість за процентами за користування кредитом, 16 356,21 доларів США - пені за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ОСОБА_1 порушила взяті на себе кредитні зобов`язання внаслідок чого станом на 28 листопада 2019 року утворилась заборгованість у розмірі 29 474,17 доларів США.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Уманський міськрайонний суд Черкаської області рішенням від 06 червня 2023 року під головуванням судді Годік Л. С. у задоволенні позову відмовив.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову місцевий суд вказував на необґрунтованість позовних вимог.

Черкаський апеляційний суд ухвалою від 21 серпня 2023 року відмовив у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою АТ КБ «ПриватБанк» на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06 червня 2023 року.

Постановляючи ухвалу про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вважав, що аргументи, якими представник позивача обґрунтовував клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не заслуговують на увагу, а тому не вбачав підстав для відкриття апеляційного провадження.

Апеляційний суд зауважував, що АТ КБ «ПриватБанк» під час дії воєнного стану здійснювало та здійснює свої діяльність, а тому періодичне перебування працівників банку в укриттях під час загрози ракетних ударів, враховуючи тривалість пропущеного строку (з 07 липня 2023 року по 26 липня 2023 року), не є самостійною підставою для поновлення процесуальних строків, оскільки учасник справи має зазначити й обставини, які об`єктивно унеможливлювали останнього користуватися процесуальними правами.

АТ КБ «ПриватБанк», користуючись своїми процесуальними правами, самостійно визначив офіційною електронною адресою ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому оскаржене рішення суду першої інстанції надіслано заявнику на вказану ним адресу 06 червня 2023 року.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У серпні 2023 року представник АТ КБ «ПриватБанк» - адвокат Данильченко О. О. звернулась до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 21 серпня 2023 року в якій просила оскаржену ухвалу скасувати, а справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Наведені в касаційній скарзі доводи містили підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження.

Представник заявника зазначає, що АТ КБ «ПриватБанк» зареєстроване як користувач у підсистемі «Електронний суд» з електронною адресою , однак рішення місцевого суду через цю підсистему позивачу не надсилалось, доказів цього матеріали справи не містять. Додатково зазначає, що поштова адреса, на яку було направлено судове рішення не є офіційною електронною адресою позивача, не є поштою користувача «Електронного суду», а зазначена у клопотанні про направлення процесуальних ухвал та запитів при поданні позову та не вказана, як офіційний канал для листування.

Норми Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи передбачають обов`язковість надсилання документів саме до електронного кабінету, тоді як адреса електронної пошти розглядається лише як додаткова функція повідомлення про їх надходження до Електронного кабінету.

Тобто, відлік процесуальних строків починається не з часу надходження інформативних повідомлень у розділ «Повідомлення» та на адресу електронної пошти, а з дати надходження самих процесуальних документів до електронного кабінету у підсистемі «Електронний суд» у розділ «Мої справи», що узгоджується із правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постановах: від 12 липня 2023 року у справі № 400/4752/22; від 20 квітня 2023 року у справі № 140/16207/21.

Відзив на касаційну скаргу іншими учасниками справи не подано

Рух справи в суді касаційної інстанції

Верховний Суд ухвалою від 06 вересня 2023 року відкрив касаційне провадження у цій справі та витребував справу № 705/5913/19 з місцевого суду.

19 вересня 2023 року справа № 705/5913/19 надійшла до Верховного Суду.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до положень частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частин першої і другої статті 400 ЦПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише у межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Відповідно до вимог статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного судового рішення. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до частин третьої - четвертої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (пункт 4 частини першої статті 358 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша стаття 44 ЦПК України).

Апеляційний суд зауважив, що матеріали справи містять заявку представника АТ КБ «ПриватБанк» від 29 листопада 2019 року про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, відповідно до якої позивач просив надсилати процесуальні документи, у тому числі, ухвали про виправлення недоліків, витребування від позивача доказів, додаткових пояснень, заперечень та інші ухвали в електронному вигляді на електронну адресу: (а. с. 231 том 1).

Наказом Державної судової адміністрації України від 07 листопада 2016 року № 227 затверджено Тимчасовий регламент надсилання судом електронних документів учасникам судового процесу, кримінального провадження.

Положеннями вказаного Тимчасового регламенту передбачено, що для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

1. Зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

2. Подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі. Процесуальні документи у відповідній справі, що видані після дати подання вказаної заявки до суду, будуть надходити в електронному вигляді на зареєстровану електронну адресу учасника судового процесу в домені mail.gov.ua, зазначену в заявці.

Встановивши, що копія рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06 червня 2023 року надсилалася судом на електронну адресу, яка зазначена заявником у заявці про отримання процесуальних документів в електронному вигляді від 29 листопада 2019 року, та була доставлена до електронної скриньки АТ КБ «ПриватБанк» 06 червня 2023 року, суд апеляційної інстанції обґрунтованого відмовив у відкриті апеляційного провадження згідно з пунктом 4 частини першої статті 358 ЦПК України, оскільки заявник не навів поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Крім того, Верховний Суд вважає за необхідне зазначити таке.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі № 3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

За змістом статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим законом.

Як вбачається із інформації на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень, рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06 червня 2023 року зареєстроване 07 червня 2023 року, а 09 червня 2023 року воно було оприлюднено.

Таким чином, із 09 червня 2023 року позивач мав можливість ознайомитися із вказаним судовим рішенням.

Вищенаведене також узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30 січня 2020 року у справі № 355/582/17 (провадження № 61-44981св18).

Колегія суддів також зазначає, що у касаційній скарзі заявник не надав логічного та зрозумілого пояснення тому, що перешкоджало позивачеві ознайомитися із рішенням суду першої інстанції від 06 червня 2023 року та звернутися із апеляційною скаргою протягом встановленого строку на апеляційне оскарження.

Щодо аргументів касаційної скарги про те, що місцевий суд не надіслав позивачу АТ КБ «ПриватБанк» копії рішення з використанням підсистеми «Електронний суд» колегія суддів доходить таких висновків.

Підсистеми «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистема відеоконференцзв`язку офіційно розпочали функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

Згідно інформації з ЄСІТС АТ КБ «ПриватБанк» має зареєстрований електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд» з 12 березня 2019 року.

На час ухвалення рішення судом першої інстанції (06 червня 2023 року) та подачі представником АТ КБ «ПриватБанк» апеляційної скарги (26 липня 2023 року) з використанням підсистеми «Електронний суд» названі підсистеми (модулі) ЄСІТС вже розпочали функціонування.

За визначенням, наведеним у підпункті 5.8 пункту 5 розділу І Положення про ЄСІТС, офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Згідно з пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Пунктом 37 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС передбачено, що підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства). Документи, які один з учасників справи надіслав до суду, іншого органу чи установи у системі правосуддя з використанням Електронного суду, в передбачених законодавством випадках автоматично надсилаються до Електронних кабінетів інших учасників справи чи їхніх повірених після реєстрації цих документів в АСДС або автоматизованих системах діловодства. До Електронного кабінету користувачів надсилаються відомості, у тому числі про отримання та реєстрацію документів у справі, а також інші відомості, що призвели до зміни стану розгляду справи. Особам, які не мають зареєстрованих Електронних кабінетів, документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

Інформація про надходження до Електронного кабінету відомостей та документів про результати розгляду справ додатково може надсилатися користувачу у вигляді повідомлення на електронну пошту. Дані про електронну пошту зазначаються користувачем у профілі його Електронного кабінету (пункт 38 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС).

Згідно з пунктами 42, 43 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету. У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі. В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету. До Електронного кабінету надсилаються документи у справі лише в разі наявності ідентифікаційних даних користувача (учасника справи), внесених до автоматизованої системи діловодства. У разі надсилання користувачем документів у справі за допомогою власного Електронного кабінету ідентифікаційні дані користувача вносяться до автоматизованої системи діловодства в автоматичному режимі. У разі надсилання документів у справі особою в паперовій формі її ідентифікаційні дані вносяться до автоматизованої системи діловодства працівником суду.

Враховуючи, що АТ КБ «ПриватБанк» має зареєстрований електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд» з 12 березня 2019 року, а підсистемою реалізовано функціонал автоматичного направлення сторонам у справі процесуальних документів, колегія суддів відхиляє аргументи касаційної скарги про неповідомлення позивача про ухвалене місцевим судом рішення за допомогою цієї системи.

Інші доводи касаційної скарги спростовуються встановленими апеляційним судом фактами і обставинами, а також змістом правильно застосованих до спірних правовідносин норм процесуального закону.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

З підстав вищевказаного, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржену ухвалу без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків апеляційного суду не спростовують.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Оскільки касаційну скаргу залишено без задоволення, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, немає.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

П О С Т А Н О В И В :

Касаційну скаргу Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» залишити без задоволення.

Ухвалу Черкаського апеляційного суду від 21 серпня 2023 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:І. В. Литвиненко

А. І. Грушицький

Є. В. Петров