Справа № 393/11/24
пров. 2/393/61/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2024 року смт Новгородка

Новгородківський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Подліпенця Є.О.,

за участю секретаря Макаренко Л.Л.,

учасники справи:

позивачка ОСОБА_1 ,

відповідач Новгородківська селищна територіальна громада Кропивницького

району Кіровоградської області,

треті особи: - ОСОБА_2 ,

- ОСОБА_3 ,

представники учасників справи:

представник відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Новгородка, за участі позивачки ОСОБА_1 , в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новгородківської селищної територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області, треті особи: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з вищезазначеним позовом вказуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_5 , яка мала у власності земельну ділянку сільськогосподарського призначення (пай) загальною площею 5,70 га розташовану на території Тарасівської сільської ради Новгородківського району, Кіровоградської області. 16.11.2005 року її батько, ОСОБА_6 отримав свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/6 частку цієї земельної ділянки після смерті його дружини ОСОБА_5 Свідоцтво видане 16.11.2005 р. державним нотаріусом Новгородківської державної нотаріальної контори Титаренко Н.В. зареєстровано в реєстрі за № 1139. Крім того 16.11.2005 р. тим же нотаріусом їй було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на 5/6 часток цієї ж земельної ділянки після смерті спадкодавця її матері ОСОБА_5 , зареєстровано в реєстрі за № 1142. 13.09.2007 року її батько ОСОБА_6 написав заповіт в якому зазначив, що на випадок своєї смерті робить розпорядження, що 1/6 частка земельної ділянки, площею 5,70 га розташованої на території Тарасівської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області, яка належить йому на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом виданого 16.11.2005 року зареєстрованого в реєстрі за № 1139, заповідає ОСОБА_1 . Заповіт посвідчений секретарем Тарасівської сільської ради, зареєстрований в реєстрі за № 34. ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час смерті проживав в с.Тарасівка Новгородківського району Кіровоградської області, та догляд за яким в останні місяці його життя здійснювала ОСОБА_2 , його донька, та сестра позивачки. Батьку також на праві приватної власності належала і інша земельна ділянка, яку успадкувала ОСОБА_7 . Про наявність заповіту № 34 на 1/6 земельної ділянки їй (позивачки) стало відомо у липні 2022 року коли вона вирішила поїхати в батьківську хату в с.Тарасівка забрати свої дитячі фотографії, де і знайшла заповіт. З мережі інтернет дізналася, що для належного оформлення прав за заповітом встановлено шестимісячний строк після смерті заповідача, зрозуміла, що встановлені строки звернення до нотаріуса пропустила, тому спочатку не звернулася до нотаріуса. Проте в подальшому дізналася про можливість поновлення строку звернення до нотаріуса у судовому порядку. Поважними причинами не прийняття нею спадщини є її необізнаність про наявність заповіту та її юридична неграмотність. Також вказала, що 13.11.2023 року вона (позивачка) звернулася з заявою до в.о. державного нотаріуса Новгородківської державної нотаріальної контори Узлової-Айзіме С.Ю. про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом № 34 від 13.09.2007 року на 1/6 частину земельної ділянки загальною площею 5, 7004 га. Проте отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, в якій було роз`яснено про необхідність звернення до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Просила визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом від 13.09.2007 року зареєстрованого в реєстрі за № 34 до Новгородківської державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса.)

Ухвалою судді Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 10.01.2024 року по вищевказаній цивільній справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження на підготовче засідання. Крім цього, відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Третім особам визначено десятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання пояснень на позовну заяву.

Копія зазначеної ухвали була надіслана учасникам справи.

Також відповідачу та третім особам разом з ухвалою надіслано копію позовної заяви з доданими до неї документами.

Ухвалою Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 08.02.2024 року у прийняті визнання відповідачем Новгородківською селищною територіальною громадою Кропивницького району Кіровоградської області пред`явленого до неї позивачем ОСОБА_1 позову відмовлено. Підготовче провадження закрито та справа призначена до судового розгляду по суті.

Інших клопотань учасниками судового процесу під час підготовчого провадження не заявлено.

Під час судового розгляду справи по суті позивачкою було заявлене клопотання про витребування доказів, а саме про витребування від органу нотаріату інформації про коло осіб, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_6 , але вказане клопотання ухвалою суду, яка не була оформлена окремим процесуальним документом, а була занесена до журналу судового засідання на підставі положень ч.2 ст. 222 ЦПК України було залишено без розгляду, як таке, що без поважних причин не було заявлено в підготовчому провадженні.

Позивачка ОСОБА_1 у судовому засіданні пояснила, що позов з вищезазначених підстав підтримує та наполягає на його задоволенні. Суду також пояснила, що земельну ділянку про яку йде мова у позові вона обробляє, проте не може її зареєструвати в законному порядку. Земельний пай, це спадщина, що залишилася після смерті її матері, яка в свою чергу заповіла її в частках на чоловіка (батька позивачки), та трьох її дітей. Батько, свою частину земельної ділянки у розмірі 1/6 заповів їй. Помер батько 20.11.2008 року, на той час він проживав по АДРЕСА_1 , ніхто з ним на час смерті зареєстрований не був. Знайшла заповіт у будинку в якому проживав батько до моменту смерті в 2022 році. Причинами пропуску строку є те що вона не знала про наявність заповіту та незнання закону. Їй не відомо, щоб інші особи прийняли спадщину після смерті батька. Третіми особами вона вказала в позові своїх рідних брата та сестру.

Представник відповідача Новгородківської селищної територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області селищний голова ОСОБА_8 в судове засідання не з`явився про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. До суду звернувся з клопотанням в якому зазначив, що не заперечує проти задоволення позовної заяви позивачки про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. З заявами та клопотаннями до суду не зверталася.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився про дату, час та місце розгляду повідомлявся належним чином. До суду звернувся з телефонограмою в якій просив розгляд справи проводити без його участі.

Згідно ч.8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Визнаючи наявні матеріали про права та взаємини учасників справи достатніми, суд розглянув справу у відсутність представника відповідача Новгородківської селищної ТГ та третіх осіб ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , що не з`явилися до суду.

Вислухавши пояснення позивачки ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, письмові докази, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Так, судом встановлено, що згідно свідоцтва про право на спадщину за законом виданого 16.11.2005 року державним нотаріусом Новгородківської державної нотаріальної контори Тітаренко Н.В., яке зареєстровано в реєстрі за № 1139, спадкоємцем 1/6 частки майна ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є її чоловік ОСОБА_6 ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , житель с.Тарасівка Новгородківського району Кіровоградської області. Спадкове майно, на яке в указаній частці видано свідоцтво складається з земельної ділянки під номером НОМЕР_2 , площею 5,70 гектарів в межах згідно з планом, розташованої на території Тарасівської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області (а.с.7).

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом виданого 16.11.2005 року державним нотаріусом Новгородківської державної нотаріальної контори Тітаренко Н.В., яке зареєстровано в реєстрі за № 1142, на підставі дублікату заповіту, виданого секретарем виконавчого комітету Тарасівської сільської ради 01.10.2005 року і зареєстрованого в реєстрі за № 66, спадкоємцем 5/6 часток зазначеного в заповіті майна ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є її дочка, ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 . Спадкове майно, на яке в указаній частці видано свідоцтво складається з земельної ділянки під номером НОМЕР_2 , площею 5,70 гектарів в межах згідно з планом, розташованої на території Тарасівської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області (а.с.8).

Згідно заповіту від 13.09.2007 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на випадок своєї смерті зробив розпорядження, а саме 1/6 частину земельної ділянки, площа якої складає 5,70 гектарів, яка розташована на території Тарасівської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області і належить йому на підставі свідоцтва про спадщину за законом серії ВСЕ № 535163 виданого Новгородківською ДНК 16.11.2005 р., зареєстрованого в реєстрі за № 1139 заповідав ОСОБА_1 . Цей заповіт був посвідчений 13.09.2007 року ОСОБА_9 , секретарем виконавчого комітету Тарасівської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області. Зареєстровано в реєстрі за № 34 (а.с.9).

Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії КР № 074886 виданого 11.08.2008 року ОСОБА_1 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 16.11.2005 реєст. № 1139, ВСЕ535163, №1142, ВСЕ 535164 остання є власником земельної ділянки площею 5,70 га, яка розташована на території Тарасівської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області. Кадастровий номер земельної ділянки :02:001:0026. Співвласники земельної ділянки є: ОСОБА_1 , частка у спільній власності якої складає 5/6 та ОСОБА_6 частка у спільній власності якого складає 1/6 (а.с.12).

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 виданої повторно 17.09.2021 року Відділом державної реєстрації смерті у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в с.Тарасівка Новгородківського району Кіровоградської області, про що складено відповідний актовий запис № 16 (а.с.11).

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13.11.2023 року № 59/02-14, в.о. державного нотаріуса Новгородківської нотаріальної контори Узлової- Айзіме С.Ю. розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, останній було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/6 частку земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 5,70 гектарів, що розташована на території Тарасівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, кадастровий номер :02:001:0026, що належала ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в зв`язку з пропуском шестимісячного строку звернення до нотаріуса для прийняття спадщини. (а.с.10)

Відповідно до положень ст.ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Згідно зі ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно положень ст. 1221 ЦК України, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Справи про спадкування за законом мають вирішуватися на основі правил глави 86 ЦК України.

Так, відповідно приписів ст. 1258 ЦК України спадкування за законом здійснюється почергово.

Статтями 1261-1266 ЦК України визначено п`ять черг спадкування за законом, та спадкування за правом представлення, зокрема ст. 1261 цього Кодексу визначено що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ст. 1268 ЦК України).

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається від часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч.1 ст. 1272 ЦК України).

Частиною третьою ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У відповідності до положень ч.1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 16 ЦК України визначені способи захисту цивільних прав та інтересів судом.

Також ст. 4 ЦПК України гарантовано право особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно правового змісту положень ст.ст. 12, 81, 82 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Як встановлено судом, і це підтверджується дослідженими доказами, 20.11.2008 року відкрилася спадщина після смерті ОСОБА_6 . Місцем відкриття спадщини є: село Тарасівка Новгородківського району Кіровоградської області.

Позивач ОСОБА_1 в силу наявного заповіту є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_6 .

Позивачка не може вважатися такою, що прийняла спадщину після смерті ОСОБА_6 , оскільки відомості про те, що на час смерті останнього вона постійно проживала разом з спадкодавцем за місцем його реєстрації, або у строк визначений статтею 1270 ЦК України (протягом шести місяців) подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини, матеріали справи не містять.

Таким чином позивачка пропустила строк визначений статтею 1270 ЦК України (шість місяців) для прийняття спадщини (подачі відповідної заяви нотаріусу) після смерті спадкодавця.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд виходить з того, що належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відповідно до ст. 1277 ЦК України, є спадкоємці, які прийняли спадщину, а за відсутності таких - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) (435-15), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З огляду на вищенаведене, при наявності спадкоємців по справі, які прийняли спадщину, позивач мав би пред`явити позовні вимоги саме до них, а за відсутності таких до органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, тобто до відповідної територіальної громади.

Проте позивачкою при зверненні до суду з позовом, відповідачем було вказано Новгородківську селищну територіальну громаду Кропивницького району Кіровоградської області, але жодних належних доказів про те, що саме громада є належним відповідачем по справі суду надано не було. Також позивачка взагалі не наводить жодних обґрунтувань чому вона пред`являє позовні вимоги саме до Новгородківської селищної територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області і яким чином остання порушила її права та має відповідати за позовом.

Між тим слід зазначити, що позивачкою не надано суду жодних доказів з приводу того, що особи які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_6 відсутні, тобто позивачкою не доведено, що інші спадкоємці які прийняли спадщину і які б мали відповідати за позовом відсутні.

Також слід вказати, що під час підготовчого провадження, в підготовчому судовому засіданні, судом позивачки було роз`яснено її право заявити клопотання про витребування інформації щодо наявності або відсутності спадкоємців після смерті ОСОБА_6 з нотаріальної контори та роз`яснено наслідки не вчинення таких дій, але позивачка пояснила, що все розуміє, але не буде заявляти такого клопотання та витрачати на це час, таким чином сторона позивача самостійно на власний розсуд визначила обсяг доказів якими вона доводить обґрунтованість заявлених позовних вимог, а з власної ініціативи суд позбавлений можливості здобувати докази на користь будь якої із сторін, суд може лише сприяти в отриманні відповідних доказів, якщо у сторони є складнощі в їх отриманні.

Між тим розглядаючи справу повно та всебічно, даючи оцінку всім обставинам справи, зокрема поважності причин пропуску строку звернення позивачки до органу нотаріату з заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, на які позивач посилається, як на підставу задоволення позовних вимог слід зазначити наступне.

Так, згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до Листа Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Як зазначалося вище, спадщина після смерті ОСОБА_6 відкрилася в день його смерті, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 . Саме з цього часу почався перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини позивачем, як спадкоємцем за заповітом, передбачений ст. 1270 ЦК України. Граничний термін подачі позивачем нотаріусу заяви про прийняття спадщини в порядку передбаченому ст.1269 ЦК України закінчився 20.05.2009 року. Таким чином судом перевіряється поважність причин неприйняття спадщини позивачкою, саме в період з 20.11.2008 року по 20.05.2009 року.

Позивачка в позовній заяві, посилається на обставини, за яких вона, в період часу з 20.11.2008 року по 20.05.2009 року, не звернулася до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини, а саме на необізнаність про наявність заповіту та юридичну неграмотність.

Проте, необізнаність про наявність заповіту та юридична неграмотність, як причини пропуску строку прийняття спадщини, на яку посилається позивачка, не можуть бути визнані поважними, оскільки самі по собі вищевказані причини без встановлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не носять поважного характеру.

Таким чином, враховуючи, що причин пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами в прийнятті позивачкою спадщини після смерті спадкодавця судом не встановлено, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

Крім цього слід звернути увагу, що позивачка стверджує, що вона є донькою померлого, а відповідно і спадкоємицею не лише за заповітом, а і спадкоємицею першої черги спадкування за законом, але нею після смерті ОСОБА_6 в шестимісячний строк не вжито жодних заходів спрямованих на прийняття спадщини за законом, що в свою чергу свідчить про те, що жодних поважних причин пропуску строку для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у ОСОБА_1 не було.

Інші доводи сторін не спростовують та взагалі не впливають на висновки суду.

Крім цього, на підставі ст. 141 ЦПК України, враховуючи, що позивачці в задоволенні її позовних вимог відмовлено у повному обсязі, суд вважає, що сплачені нею при зверненні до суду судові витрати у виді суми судового збору в розмірі 1073,60 грн відшкодуванню на її користь з боку відповідача не підлягають.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 19, 76-82, 141, 247, 258, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 15, 16, 1216-1218, 1220-1223, 1258, 1261, 1268-1270, 1272 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Новгородківської селищної територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області, треті особи: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення є дата складання повного судового рішення.

Повне рішення складене 20.03.2024 року.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Копію рішення направити сторонам.

Суддя Є. ПОДЛІПЕНЕЦЬ