Справа № 276/477/24
Провадження по справі 2/276/196/24

У Х В А Л А

05 березня 2024 року смт. Хорошів

Суддя Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області Збаражський А.М., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі, перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Хорошівської селищної ради Житомирської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області з позовом, в якому просять: визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку спадкування за законом право власності на частку об`єкта незавершеного будівництва житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в порядку спадкування за заповітом, право власності на частки об`єкта незавершеного будівництва житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Проаналізувавши зміст позовної заяви та долучені до неї документи, суд дійшов наступного висновку.

Позовна заява повинна відповідати вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Відповідно ч.1 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна серед іншого містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позовна заява не містить правильно визначених правових підстав та предмету позову, з огляду на те, що житловий будинок має статус об`єкту незавершеного будівництва, що підтверджується копіями документів долучених до матеріалів справи.

Так, визнання права власності на об`єкт незавершеного будівництва в судовому порядку нормами ЦК України чи іншими нормативними актами не передбачено та не застосовується судом як належний спосіб захисту права.

Відповідно до ч. 2 ст. 331 ЦК України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Отже, новостворене нерухоме майно набуває юридичного статусу житлового будинку після прийняття його до експлуатації і з моменту державної реєстрації права власності на нього.

Однак до цього, не будучи житловим будинком з юридичного погляду, об`єкт незавершеного будівництва є сукупністю будівельних матеріалів, тобто речей як предметів матеріального світу, щодо яких можуть виникати цивільні права та обов`язки (постанова Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 488/3103/17-ц).

Відповідно до ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Якщо будівництво об`єкта нерухомого майна, не введеного в експлуатацію на день смерті спадкодавця, здійснювалося згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов`язки як забудовника входять до складу спадщини на підставі ст. 1216 ЦК України (п. 8 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, постанова Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 363/1278/15-ц).

За таких обставин, визнання за спадкоємцем в порядку спадкування після смерті спадкодавця прав та обов`язків забудовника на об`єкт незавершеного будівництва, а не право власності на сам об`єкт чи його частку, відповідатиме належному способу захисту права та не суперечитиме закону.

Окрім цього, у позовній заяві ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зазначено відповідачем Хорошівську селищну раду Житомирської області.

Суд зазначає, що відповідачем за позовами про визнання прав в порядку спадкування, повинна бути особа, яка прийняла спадщину після смерті спадкодавця.

Лише за відсутності інших спадкоємців суд матиме підстави для визначення належним відповідачем територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

В поданій позовній заяві вказано, що спадкоємцями, які прийняли спадщину після смерті спадкодавця ОСОБА_3 є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

У такому разі належним відповідачем за позовом спадкоємця, який має намір визнати за собою право в порядку спадкування, є інший спадкоємець, який прийняв спадщину.

Тобто, за необхідності визнання судом за обома спадкоємцями права на спадщину, кожен зі спадкоємців має право звернутися до суду з окремим відповідним позовом, в якому належним відповідачем буде інший спадкоємець, який прийняв спадщину.

Суд звертає увагу, що пред`явлення позову до неналежного відповідача або ж обрання неналежного способу захисту порушеного права є самостійними підставами для відмови у позові за результатами проведення судового розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, на підставі ч.1 ст.185 ЦПК України, суд залишає позовну заяву без руху та надає позивачам строк для усунення зазначених недоліків протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення такої позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Хорошівської селищної ради Житомирської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху та надати позивачам строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачам, що у разі не усунення недоліків позовної заяви, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Збаражський