Провадження № 2/643/154/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.02.2024 м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Семенова Я.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права особистої приватної власності,

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , в якому просить:

1)встанови факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_4 у період з 18 грудня 1997 року по 31 серпня 2006 року;

2)визнати особистою приватною власністю ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 ;

3)визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 садового будинку в садовому товаристві « ІНФОРМАЦІЯ_1 », АДРЕСА_2 , як об`єкту спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_4 та 1/9 садового будинку в садовому товаристві « ІНФОРМАЦІЯ_1 », АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом спадкоємців першої черги;

4)визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 земельної ділянки, площею 0,0559 га, кадастровий номер -02-006-0090, розташованої в СТ «Ареал», ділянка № НОМЕР_1 Циркунівської сільської ради, як об`єкту спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_4 та 1/9 земельної ділянки, площею 0,0559 га, кадастровий номер -02-006-0090, розташованої в СТ «Ареал», ділянка № НОМЕР_1 Циркунівської сільської ради в порядку спадкування за Законом спадкоємців першої черги;

5)визнати особистою приватною власністю ОСОБА_1 грошові кошти на банківських рахунках АТ Мегабанк, код 09804119, МФО 351629, 61002, м. Харків, вул. Алчевських, 30; депозитний рахунок № НОМЕР_2 , відкритий 25.04.2019 у сумі 80 000,00 гривень; рахунок нарахованих відсотків № НОМЕР_3 у сумі 11 249,53 гривень; депозитний рахунок № НОМЕР_4 , відкритий 25.04.2019 у сумі 50 000,00 гривень; рахунок нарахованих відсотків № UA 8577119 у сумі 7 030,97 гривень.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 15 вересня 2020 року у складі судді Майстренка О.М. відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання, встановлено строк відповідачу для подання відзиву 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

Розпорядженням Верховного Суду від 08.03.2022 №2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність Московського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м. Полтави.

Ухвалою Октябрського районного суду від 07.02.2023 вказану цивільну справу прийнято до провадження.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 18 квітня 2023 року вказану цивільну справу на підставі задоволеного клопотання позивача ОСОБА_1 передано на розгляд Московського районного суду м. Харкова.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №643/14110/20 розподілено в провадження судді Семенової Я.Ю.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 16.06.2023 прийнято до провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права особистої приватної власності на майно. Призначено проведення підготовчого засідання на 18.07.2023.

Разом з тим, судом не вирішувалося питання про можливість прийняття до свого провадження заяви ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог.

Так, судом неодноразово відкладалося проведення підготовчого засідання у справі, у зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи та ініціюванням клопотань про відкладення розгляду справи, в зв`язку з чим суд був позбавлений можливості вирішити питання про прийняття заяви про збільшення розміру позовних вимог. У підготовчому засіданні, яке проводилося 22.01.2024, від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Кривошеєнко О.Ю. надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання для надання можливості усунення недоліків заяви про збільшення розміру позовних вимог, щоб суд мав можливість вирішити питання щодо прийняття/відмови у прийнятті такої заяви до розгляду. У підготовчому засіданні було оголошено перерву до 28.02.2024.

Разом з тим, в підготовче засідання, призначене на 28.02.2004 жоден з учасників справи не з`явився, від представника позивача надійшло чергове клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд, враховуючи розумність строків розгляду справи, вважає за можливе вирішувати питання про можливість прийняття заяви про збільшення розміру позовних вимог за відсутності учасників справи.

Так, як убачається з матеріалів справи, 09.10.2020 позивач ОСОБА_1 подав до Московського районного суду м. Харкова заяву про збільшення розміру позовних вимог, в якій він просить: «1)припинити право власності ОСОБА_1 на 1/9 частки в квартирі АДРЕСА_3 ; 2) виплатити за рахунок коштів позивача на користь ОСОБА_3 24 845,00 грн. грошової компенсації вартості 1/9 частки в квартирі АДРЕСА_3 ».

Водночас, як убачається з первісної позовної заяви, в ній позивачем ОСОБА_1 пред`являлися такі вимоги: «1) встанови факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_4 у період з 18 грудня 1997 року по 31 серпня 2006 року;

2)визнати особистою приватною власністю ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 ; 3)визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 садового будинку в садовому товаристві « ІНФОРМАЦІЯ_1 », АДРЕСА_2 , як об`єкту спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_4 та 1/9 садового будинку в садовому товаристві « ІНФОРМАЦІЯ_1 », АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом спадкоємців першої черги; 4)визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 земельної ділянки, площею 0,0559 га, кадастровий номер -02-006-0090, розташованої в СТ «Ареал», ділянка № НОМЕР_1 Циркунівської сільської ради, як об`єкту спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_4 та 1/9 земельної ділянки, площею 0,0559 га, кадастровий номер -02-006-0090, розташованої в СТ «Ареал», ділянка № НОМЕР_1 Циркунівської сільської ради в порядку спадкування за Законом спадкоємців першої черги; 5)визнати особистою приватною власністю ОСОБА_1 грошові кошти на банківських рахунках АТ Мегабанк, код 09804119, МФО 351629, 61002, м. Харків, вул. Алчевських, 30; депозитний рахунок № НОМЕР_2 , відкритий 25.04.2019 у сумі 80 000,00 гривень; рахунок нарахованих відсотків № НОМЕР_3 у сумі 11 249,53 гривень; депозитний рахунок № НОМЕР_4 , відкритий 25.04.2019 у сумі 50 000,00 гривень; рахунок нарахованих відсотків № UA 8577119 у сумі 7 030,97 гривень».

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви та заяви про збільшення розміру позовних вимог, доходить висновків про таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі № 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 в справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі № 910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Так, первісна позовна заява ОСОБА_1 обґрунтована тим, що він, ОСОБА_1 , перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4 , після її смерті приватним нотаріусом Пейчевою В.В. була відкрита спадкова справа, спадкоємцями першої черги після її смерті є він та їх з ОСОБА_4 діти ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Посилався, що в нього з відповідачами наявний спір про частку, набуту в порядку спільно набутого майна та одночасний спір про частки спадкоємців першої черги у спадковому майні, предметом позову, під яким розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, позивач, керуючись положеннями ст. 57, 60, 62, 70 СК України, ст. 1261 ЦК України, визначив: встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу зі спадкодавицею, визнання особистою приватною власністю, визнання права власності на частку у спадковому майні, як об`єкту спільної сумісної власності подружжя. При цьому пред`явлені позивачем позовні вимоги стосуються таких об`єктів нерухомого майна та грошових коштів:

1) квартири АДРЕСА_1 ;

2) 2/3 часток у садовому будинку в садовому товаристві « ІНФОРМАЦІЯ_1 », розташованого за адресою: АДРЕСА_2 ;

3)1/9 частки у садовому будинку в садовому товаристві « ІНФОРМАЦІЯ_1 », розташованому за адресою: АДРЕСА_2 ;

4) 2/3 частки земельної ділянки, площею 0,0559 га, кадастровий номер -02-006-0090, розташованої в СТ «Ареал»;

5) 1/9 частки земельної ділянки, площею 0,0559 га, кадастровий номер -02-006-0090, розташованої в СТ «Ареал», ділянка № НОМЕР_1 ;

6) грошових коштів на банківських рахунках АТ Мегабанк, код 09804119, МФО 351629, 61002, м. Харків, вул. Алчевських, 30; депозитний рахунок № НОМЕР_2 , відкритий 25.04.2019 у сумі 80 000,00 гривень; рахунок нарахованих відсотків № НОМЕР_3 у сумі 11 249,53 гривень; депозитний рахунок № НОМЕР_4 , відкритий 25.04.2019 у сумі 50 000,00 гривень; рахунок нарахованих відсотків № НОМЕР_5 у сумі 7 030,97 гривень».

Водночас, у заяві про збільшення розміру позовних вимог позивач вже просить суд, керуючись вимогами ст. 365 ЦК України, припинити право власності ОСОБА_1 на зовсім інший об`єкт нерухомого майна - 1/9 частки в квартирі АДРЕСА_3 ; виплатити за рахунок коштів позивача на користь ОСОБА_1 24 845,00 грн. грошової компенсації вартості 1/9 частки в квартирі АДРЕСА_3 .

З огляду на викладене, позивачем ОСОБА_1 в заяві про збільшення позовних вимог змінено матеріально-правову вимогу (предмет позову), стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення до відповідачів про припинення права власності та сплату компенсації (ст. 365 ЦК України), а також в обґрунтування заяви про збільшення розміру посилався на нові обставини (підстава позову), якими він обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак, позивачем ОСОБА_1 в заяві про збільшення розміру позовних вимог змінені, як предмет, так і підстави позову, а це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог, як про це надав правовий висновок Верховний Суд у рішенні від 13.03.2018 в справі №916/1764/17.

Крім зазначеного вище, суд звертає увагу на таке.

Як виснував Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 31 січня 2024 року, прийнятій по справі №201/4160/19, провадження №61-10524св23, Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року у справі №405/3360/17 (провадження №61-9545сво21).

Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета і підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмета позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

З огляду на те, що у поданій суду «заяві про збільшення розміру позовних вимог» ОСОБА_1 просить суд: 1) припинити право власності ОСОБА_1 на 1/9 частки в квартирі АДРЕСА_3 ; 2) виплатити за рахунок коштів позивача на користь ОСОБА_3 24 845,00 грн. грошової компенсації вартості 1/9 частки в квартирі АДРЕСА_3 », вимоги позивача не виражені у певному грошовому еквіваленті (у грошовому розмірі), то подана позивачем заява не може вважатися заявою про збільшення розміру позовних вимог.

Серед іншого, суд звертає увагу на те, що позивач ОСОБА_1 , пред`являючи до суду заяву про збільшення розміру позовних вимог, керуючись вимогами ст. 365 ЦК України, не виконав положення ч. 2 ст. 365 ЦК України, згідно з якими суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду, як і не надав в обґрунтування ціни позову звіт про дійсну вартість нерухомого майна.

З огляду на викладене вище та, беручи до уваги ті обставини, що позивач, ініціюючи заяву про збільшення розміру позовних вимог, яка за своєю суттю не є заявою про збільшення розміру позовних вимог, фактично змінив і предмет і підстави позову, суд не вбачає за можливе прийняти таку заяву до свого провадження.

Що стосується клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Моїсеєнко К.О. про прийняття до спільного розгляду із первісним позовом зустрічного позову ОСОБА_2 , то суд керується таким.

За правилами п. 3 ч. 1 ст. 49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Положеннями ч. 1 статті 193 ЦПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

З матеріалів цивільної справи №643/14110/20 убачається, що ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 15 вересня 2020 року у складі судді Майстренка О.М. (а.с. 18, Т. 1) було відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права особистої власності на майно. Призначено підготовче засідання, відповідачу запропоновано у строк 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву.

З огляду на те, що положеннями ч. 1 ст. 193 ЦПК України унормовано, що зустрічний позов відповідач може пред`явити у строк для подання відзиву, то на подання зустрічної позовної заяви у відповідача було 15 днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Як убачається з матеріалів справи, 16 жовтня 2020 року представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Моїсеєнко К.О. подала до суду клопотання, в якому посилається, що з отриманої ухвали про відкриття провадження у справі їй стало відомо про призначення справи до судового розгляду на 16.10.2020 на 10-00 годину, вона повідомляє суду, що у передбачений процесуальним законом строк нею буде подано відзив з документами в його обґрунтування, просить судове засідання, призначене на 16.10.2020 проводити за її відсутності. Разом з тим, 16.10.2020 представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Моїсеєнко К.О. в приміщенні суду ознайомилася з матеріалами справи, про що в матеріалах справи міститься її розписка від 16.10.2020 (а.с. 210 Т. 1). У подальшому представник відповідача ОСОБА_2 була присутня у судових засіданнях по даній справі, водночас лише 22 березня 2021 року пред`явила зустрічну позовну заяву, тобто за спливом п`яти місяців від дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі, коли строк для пред`явлення зустрічної позовної заяви становить 15 днів від дня отримання такої ухвали.

Водночас, суд зважає на те, що зміст зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 не містить клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку з обґрунтуваннями причин поважності пропуску такого строку. Крім того, суд звертає увагу, що, як це закріплено положеннями ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку. Крім того, суд враховує, що представником відповідача ОСОБА_2 адвокатом Моїсеєнко К.О. у клопотанні від 15 листопада 2023 року, в якому вона просить прийняти до спільного розгляду із первісним позовом зустрічний позов ОСОБА_2 , клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого судом, також не подавалося.

З огляду на те, що зустрічна позовна заява була подана відповідачем ОСОБА_2 до суду за спливом п`яти місяців від дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі, клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого судом, відповідачем та її представником суду не заявлялося, суд вважає, що відповідачем пропущено строк для пред`явлення зустрічного позову, а, відповідно до вимог ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Ураховуючи те, що відповідачем подано зустрічну позовну заяву із порушенням строку, передбаченого ч. 1 ст. 193 ЦПК України, суд доходить висновку, що вона підлягає поверненню ОСОБА_2 .

Що стосується можливості вирішення питання про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду, суд зважає на таке.

Так, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права особистої приватної власності Московським районним судом м. Харкова у складі судді Семенової Я.Ю. було прийнято до свого провадження ще 16 червня 2023 року, тобто вісім місяців потому.

Так, підготовче засідання, призначене на 18.07.2023 відкладалося за клопотанням представника позивача, з обґрунтуванням щодо необхідності ознайомлення з матеріалами справи. 18.07.2023 представник позивача реалізувала право на ознайомлення з матеріалами справи, про що при матеріалах справи міститься розписка. Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися. Підготовче засідання було відкладено на 13.09.2023.

13.09.2023 від представника позивача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання. Інші учасники справи в підготовче засідання не з`явилися. Підготовче засідання було відкладено на 11.10.2023.

11.10.2023 підготовче засідання відкладалося за клопотанням представника позивача для надання можливості представнику надати суду квитанцію на підтвердження сплати позивачем судового збору при пред`явлені позову, представник відповідача ОСОБА_2 вважав за необхідне відкласти підготовче засідання. Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися. Підготовче засідання було відкладено на 15.11.2023.

15.11.2023 в судове засідання учасники справи не з`явилися, підготовче засідання було відкладено на 14.12.2023.

14.12.2023 від представника позивача надійшло чергове клопотання про відкладення підготовчого засідання з посиланнями на зайнятість в іншому судовому процесі. Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися. Підготовче засідання було відкладено на 22.01.2024.

22.01.2024 підготовче засідання відкладалося за клопотанням представника позивача для надання можливості представнику усунути недоліки заяви про збільшення розміру позовних вимог. Інші учасники в судове засідання не з`явилися. Підготовче засідання було відкладено на 28.02.2024.

28.02.2024 жоден з учасників справи в підготовче засідання не з`явився, від представника відповідача ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання про чергове відкладення підготовчого засідання з обґрунтуванням його зайнятості в іншому судовому процесі.

Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи до розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Ураховуючи обставини того, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права особистої приватної власності Московським районним судом м. Харкова у складі судді Семенової Я.Ю. було прийнято до свого провадження ще 16 червня 2023 року, тобто вісім місяців потому, жодні підстави для чергового відкладення підготовчого засідання - відсутні.

Беручи до уваги обставини того, що позивач, представник позивача, відповідачі та представники відповіадчів належним чином та своєчасно повідомлялися про дату, час і місце підготовчого засідання, представник позивача та представники відповідачів, будучи адвокатами, мають електронні кабінети в підсистемі «Електронний суд», суд вважає за можливе вирішувати питання щодо закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті за відсутності зазначених осіб. Також, суд, дійшовши висновку про можливість вирішувати питання щодо закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті за відсутності учасників справи, які не з`явилися в підготовче засідання, бере до уваги положення ч. 3 ст. 189 ЦПК України, згідно з якими підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи до розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

При підготовці справи до судового розгляду проведені підготовчі дії, визначені ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

Позивач надав всі докази, на які він посилається у позові.

Заяв про бажання укласти мирову угоду, врегулювання спору за участю судді, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, до суду не надходило.

Клопотань про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження, витребування додаткових доказів в межах пред`явлених позовних вимог, їх забезпечення не надходило. Заяв про виклик у судове засідання експертів, залучення перекладача, спеціаліста, інших клопотань не поступило.

Підстав для вирішення питань, визначених пунктами 11-14 ч. 2 ст. 197 ЦПК України не встановлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

За правилами п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд: призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи до розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Беручи до уваги ті обставини, що ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 16 червня 2023 року про прийняття до свого провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права особистої приватної власності, було вирішено питання про встановлення позивачу та відповідачам строку для подання відповіді на відзив на позовну заяву та заперечень на відповідь на відзив, строк для подання таких заяв по суті справи позивачу, відповідачам в даній ухвалі не встановлюється, як це закріплено вимогами п. 12, 13 ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

З огляду на викладене, суд вважає, що в підготовчому засіданні вирішено питання про всі процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, підготовче засідання підлягає закриттю, а справа - призначенню до судового розгляду по суті.

Керуючись ст. 2, 3, 44, 49, 126, 127, 189, 194, 196-198, 200, 258, 260 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Відмовити у прийнятті заяви ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання особистою приватною власністю на майно, - повернути ОСОБА_2 .

Копію зустрічної позовної заяви залишити в матеріалах справи.

Підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права особистої приватної власності, - закрити.

Призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом учасників справи на 22 березня 2024 року на 10 годину 00 хвилин.

Установити такий порядок з`ясування обставин справи та дослідження доказів: заслухати вступне слово учасників справи, дослідити надані учасниками справи письмові докази.

Копію ухвали направити особам, що беруть участь у справі.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки: https://ms.hr.court.gov.ua/sud2027/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена протягом 15днів до Харківського апеляційного суду в частині відмови у прийнятті заяви та повернення заяви, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення у формі ухвали складено 04 березня 2024 року.

Суддя : Я.Ю. Семенова