ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 635/8320/21 Номер провадження 22-ц/814/950/24Головуючий у 1-й інстанції Потетій А.Г. Доповідач ап. інст. Бутенко С. Б.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2024 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді Бутенко С. Б.

Суддів Обідіної О. І., Прядкіної О. В.

розглянув в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз»

в частині оскарження ухвали Полтавського районного суду Полтавської області від 17 жовтня 2023 року у складі судді Потетія А. Г.

у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) обсягу природного газу та витрат, пов`язаних з експертизою та встановленням нового ЗВТ,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 17 жовтня 2023 року позовну заяву АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованого (донархованого) об?єму природного газу та витрат, пов`язаних з експертизою та встановленням нового ЗВТ визнано неподаною та повернуто позивачу на підставі частини третьої статті 185 ЦПК України.

Роз`яснено позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду мотивована тим, що позивачем у встановлений строк не було виконано вимоги, визначені в ухвалі суду від 29.08.2023 про залишення заяви без руху.

Не погодившись з даною ухвалою, представник АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що суд першої інстанції порушив визначений законодавством порядок направлення копії ухвали у справі і передчасно повернув позовну заяву, чим позбавив позивача права на гарантований Конституцією України розгляд справи.

Суд також невірно застосував при розгляді справи статтю 185 ЦПК України, що призвело до ухвалення неправомірної ухвали та неправильного вирішення питання.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

Колегія суддів Полтавського апеляційного суду, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України встановлено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою 1 розділу V Цивільного процесуального кодексу України.

Апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені у пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (частина друга статті 369 ЦПК України).

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи (частина тринадцята статті 7 ЦПК України).

Частиною першою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК України за результатами розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Порядок звернення до суду за судовим захистом в порядку позовного провадження урегульовано главою 1 розділу ІІІ ЦПК України. Подання позовної заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Загальні вимоги щодо форми та змісту позовної заяви визначені статтями 175 і 177 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, суддя протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із частиною третьою статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З матеріалів справи вбачається, що 22 жовтня 2021 року представник АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» звернувся до Харківського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_1 , в якому просив суд стягнути з відповідача вартість донарахованого об`єму газу у сумі 44 534,19 грн, вартість проведення експертизи лічильника у сумі 4 502 грн та 2 270 грн сплаченого судового збору (а. с. 2-9).

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 13 грудня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження (а. с. 34-35).

На підставі розпорядження Верховного Суду від 08 березня 2022 року № 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» вказану цивільну справу передано на розгляд до Полтавського районного суду Полтавської області.

23 серпня 2023 року на електронну адресу Полтавського районного суду Полтавської області надійшов лист за підписом селищного голови Безлюдівської селищної ради Харківського району Харківської області за № 05-03-20/484 від 21.08.2023 про те, що відповідно до реєстру територіальної громади гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис про смерть № 464 від 23.11.2023 (а. с. 47).

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 29 серпня 2023 року позовну заяву АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам статей 175, 177 ЦПК України, а саме: не зазначення обставин по справі та не подання доказів на їх підтвердження, що мотивовано наданням відповіді Безлюдівської селищної ради про смерть відповідача ОСОБА_1 19.11.2021, у зв`язку з чим виникла необхідність у встановленні правонаступників, оскільки дана категорія справ передбачає стягнення зі спадкоємців.

Надано позивачу строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, роз`яснено процесуальні наслідки невиконання ухвали суду у встановлений строк (а. с. 48).

Копія ухвали була направлена на електронну адресу позивача та згідно довідки про доставку електронного листа доставлена до електронного кабінету 29.08.2023 13:04:29 (а. с. 49).

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 17 жовтня 2023 року позовну заяву АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» визнано неподаною та повернуто позивачеві.

Залишаючи без руху позовну заяву з підстав не зазначення обставин справи та ненадання доказів на їх підтвердження та визнаючи в подальшому неподаною та повертаючи позовну заяву АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» на підставі частини третьої статті 185 ЦПК України, суд першої інстанції виходив з того, що позивач у наданий строк недоліків позовної заяви, яка не відповідала вимогам статей 175, 177 ЦПК України, не усунув.

Проте таких висновків суд дійшов з порушенням норм процесуального права, без урахування наступних обставин.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження та припиняється у момент її смерті.

У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

Згідно з частиною першою статі 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).

У статті 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Частиною першою статті 47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Аналіз вказаних норм процесуального права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 чинного ЦПК України, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України).

При цьому норма статті 255 ЦПК України є імперативною. Тобто за наявності підстав, визначених пунктами 1-8 частини першої статті 255 ЦПК України, незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі. Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20.06.2019 у справі № 185/998/16-ц.

У разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу (частина перша статті 55 ЦПК України).

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 251, пункту 1 частини першої статті 253 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі до залучення до участі у справі правонаступника.

Таким чином, одержавши повідомлення про смерть ОСОБА_1 , суд мав витребувати відповідні докази та в залежності від дати настання смерті відповідача вирішити питання закриття провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України або процесуального правонаступництва в порядку статті 55 ЦПК України, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, та зупинення провадження згідно пункту 1 частини першої статті 251 ЦПК України.

Натомість, суд першої інстанції поклав на позивача обов`язок зазначення у позовній заяві обставин, які не відносяться до недоліків позовної заяви за її формою та змістом, та безпідставно повернув позовну заяву позивачеві.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що суд неповно встановив обставини справи та вирішив спірне питання з порушенням норм процесуального права, у зв`язку з чим оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» задовольнити.

Ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області від 17 жовтня 2023 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя С. Б. Бутенко

Судді О. І. Обідіна

О. В. Прядкіна