Справа № 592/3217/24
Провадження № 2/592/1065/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 березня 2024 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду міста Суми Косолап М.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності у порядку спадкування за заповітом,

у с т а н о в и л а:

28.02.2024 ОСОБА_1 (далі позивачка) через представника ОСОБА_4 звернулася до суду з вказаним позовом і просить визнати за нею, як спадкоємицею за заповітом після смерті ОСОБА_5 , право власності на 1/3 квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Дослідивши позовну заяву та документи, що до неї додані, суддя дійшов висновку, що позовну заву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 ЦПК України зважаючи на наступне.

Згідно частини 1 статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві представником позивача зазначено, що позов не містить вимог майнового характеру та долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн., як за вимогу немайнового характеру.

Разом з тим, заявлена у позові вимога про визнання права власності у порядку спадкування за заповітом на 1/3 частини квартири є вимогу майнового характеру.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається - вартістю майна.

Відтак, при зверненні до суду з позовною заявою майнового характеру підлягає сплаті судовий збір визначений з урахуванням вартості спірного майна за ставкою судового збору у розмірі 1 відсоток від ціни позову.

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна - це процес визначення його вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна.

Ринкова вартість - вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу (п. 3 Національного стандарту N 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав»).

Доказів на підтвердження дійсної вартості частки спірної квартири, на яку позивачка просить визнати за нею право власності до позовної заяви не додано.

Відтак, позивачці необхідно викласти всі обставини, якими вона обґрунтовує свої вимоги та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини, зокрема, зазначити відомості про дійсну вартість майна та надати квитанцію про сплату судового збору за вимогу майнового характеру на загальну суму, що буде відповідати заздалегідь встановленій оцінці майна (з урахуванням сплачених сум), або зазначити вжиті позивачкою всі залежні від неї дії для отримання та зазначення в позові доказів вартості майна або причини неможливості встановлення точної вартості спірного майна на момент пред`явлення позову.

Крім того, долучена до позову фотокопія Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, є неналежної якості (неможливо читати) та з неї неможливо встановити обставини, на які посилається позивачка у позові.

З огляду на викладене, відповідно до частин 1 і 2 статті 185 ЦПК України позовну заяву слід залишити без руху, запропонувавши позивачці протягом десяти днів з дня вручення ухвали усунути зазначені недоліки шляхом подачі позовної заяви з урахуванням викладених у даній ухвалі недоліків.

Роз`яснити позивачці, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачці.

Керуючись частиною 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

п о с т а н о в и л а :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності у порядку спадкування за заповітом - залишити без руху.

Запропонувати позивачці усунути недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачці, що у разі неусуненя недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернеться позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Косолап