Справа № 296/4852/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"28" лютого 2024 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Адамовича О.Й.,

за участі секретаря судового засідання Світко Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Білецька Наталія Степанівна, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про надання додаткового строку на введення в спадщину за законом,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом, в якому з урахуванням заяви про зміну підстав позову, просить визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 терміном в два місяці з часту набрання рішенням суду законної сили.

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилася спадщина.

З метою оформлення спадкових прав, позивач звернувся до приватного нотаріуса, однак йому було відмовлено, так як він не прийняв спадщину у встановлений законом термін.

Вважає, що строк звернення до нотаріуса для прийняття спадщини ним було пропущено через розповсюдження на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, та оголошений в зв`язку з цим карантин, який полягав у певних заборонах та обмеженнях.

Окрім того, вказав, що Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України запроваджено воєнний стан, який діє з 5:30 24 лютого 2022 року та продовжено і по даний час.

Також звернув увагу, що з початку запровадження воєнного стану в Україні по теперішній час обмежений у пересуванні по місту Житомиру, так як перебуває на військові службі в військові частині НОМЕР_1 .

Враховуючи викладене, просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою від 29.05.2023 позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків, які були ним усунені 19.06.2023.

Ухвалою від 20.06.2023 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження, призначено у справі підготовче засідання.

Ухвалою від 04.10.2023 року витребувано матеріали спадкової справи №30/2021, заведеної до майна померлої ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

08.11.2023 на адресу суду надійшла копія матеріалів спадкової справи, щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 .

Ухвалою від 29.11.2023 року прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 про зміну підстав позову.

Ухвалою від 29.11.2023 року залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Ухвалою від 14.02.2024 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті.

Позивач подав до суду заяву в якій просить розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи та ухвалення судом заочного рішення суду (а.с.169).

Представник відповідача Житомирської міської ради Сищук Н.М. в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи у відсутність представника міської ради (а.с.48,158).

Тертя особа - приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Білецька Наталія Степанівна подала до суду заяву, в якій просить справу розглядати без її участі, при вирішенні даної справи покладається на розсуд суду (а.с.180).

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся.

19.09.2022 року до суду надійшла нотаріально засвідчена заява ОСОБА_3 в якій зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилася спадщина, до складу якої входить житлова квартира за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на підставі договору купівлі-продажу від 26.10.2013 року. Заповіт померла не складала, спадкоємцями за законом є ОСОБА_2 (чоловік спадкодавця), ОСОБА_3 (син спадкодавця) та ОСОБА_1 (син спадкодавця). Вказує, що він та його батько ОСОБА_2 , спадщину не прийняли, на свою частку у спадщині не претендують, інших спадкоємців не має. Просить позовні вимоги задовольнити (а.с.69).

Третя особа - ОСОБА_2 подав до суду заяву в якій просить справу розглядати без його участі, заявлені позовні вимоги визнає та не заперечує щодо їх задоволення (а.с.184). В своїх письмових пояснення зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його дружина ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилася спадщина, до складу якої входить житлова квартира за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на підставі договору купівлі-продажу від 26.10.2013 року. Заповіт померла не складала, спадкоємцями за законом є ОСОБА_2 (чоловік спадкодавця), ОСОБА_3 (син спадкодавця) та ОСОБА_1 (син спадкодавця). Вказує, що він та його син ОСОБА_3 спадщину не прийняли, на свою частку у спадщині не претендують, інших спадкоємців не має. Просить позовні вимоги задовольнити (а.с.164-165).

Згідно з ч.1 ст.174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи.

Як встановлено, ч. 8 ст.178 ЦПК України, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи, що від відповідача відзив на позов до суду не надходив, в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, на підставі ст.ст.211, 280 ЦПК України суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторони.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Кам`янка Романівського району Житомирської області померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 10.02.2020 (а.с.5).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 23.10.1975 ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 . Його батьками є ОСОБА_2 та ОСОБА_4 (а.с.14).

Відповідно до довідки Управління ведення реєстру територіальної громади Житомирської міської ради від 13.05.2021 №10-14/5840, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 01 липня 2015 року по 03 квітня 2020 року була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.13).

Згідно акту про проживання особи без реєстрації від 16.06.2023 року, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , проживав та проживає без реєстрації з травня місяця 2019 року за адресою: АДРЕСА_2 зі своєю матір`ю ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті матері ОСОБА_4 її син ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_2 одноосібно (а.с.38).

З матеріалів справи вбачається, що 26 жовтня 2013 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 укладено договір купівлі-продажу квартири, згідно умов якого ОСОБА_5 передав у власність (продав), а ОСОБА_4 прийняла у власність (купила) квартиру АДРЕСА_4 (а.с.23-26).

Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального Білецькою Н.С. від 20.05.2021 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , у зв`язку з тим, що спадкоємець протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця не подав заяву про прийняття спадщини (а.с.6).

Приписами ст. 1268 Цивільного кодексу України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Статтею 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

При цьому судом встановлено, що у встановлений законом шестимісячний строк позивач не прийняв спадщину після смерті матері ОСОБА_6 , через об`єктивні причини. Зокрема з 10.02.2020 року по 11.03.2020 року займався справами з похованням померлої, крім того через встановлення на території України з 12.03.2020 року постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 року "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19" карантину, який відповідно до постанов КМУ був неодноразово продовжений.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 09.10.1979 в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30.05.2013 в справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 32). У розумінні ст. 1 Першого протоколу до Конвенції "майном" визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні "законне сподівання" на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі "Стретч проти Сполученого Королівства" (пункт 32). "Законне сподівання" на отримання "активу" також може захищатися ст. 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має "законне сподівання", якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі "Копецький проти Словаччини" (Kopecky v. Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої.

Крім того суд враховує, що згідно матеріалів спадкової справи №30/2021, заведеної до майна померлої ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини звернувся лише позивач, інші спадкоємці з такими заявами не зверталися. Також суд бере до уваги заяви інших спадкоємців, а саме ОСОБА_2 (чоловіка спадкодавця) та ОСОБА_3 (сина спадкодавця), які в своїх заявах повідомили, що спадщину не прийняли і на свою частку у спадщині не претендують.

Суд вважає, що за вказаних умов суспільний інтерес, який полягає у можливій перспективі отримання територіальною громадою у власність відумерлої спадщини, не переважає інтересу особи, який полягає у її праві на набуття у власність майна від своєї матері.

Враховуючи викладені вище обставини, суд дійшов висновку про необхідність визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини тривалістю два місяці від дня набрання рішенням суду законної сили, що, на думку суду, буде достатній для прийняття спадщини, та задоволення позову.

Розподіл судових витрат.

Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується ч.9 ст. 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Оскільки спір виник не з протиправних дій відповідача, судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 259, 263-265, 268, 272, 273, 352, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю два місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Відповідач: Житомирська міська рада, адреса: м. Житомир, майдан ім. С.П. Корольова,4/2, .

Третя особа: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Білецька Наталія Степанівна, адреса: АДРЕСА_5 .

Третя особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , адреса: АДРЕСА_3 .

Третя особа: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , адреса: АДРЕСА_6 .

Головуючий суддя О. Й. Адамович

Дата складання повного тексту рішення: 01.03.2024.