Справа № 581/90/24
Провадження № 2/581/105/24
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

06 березня 2024 року селище Липова Долина

Липоводолинський районний суд Сумської області у складі судді Сізова Д.В.,

з участю секретаря судового засідання Самілик Н.М.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Липоводолинської селищної ради Роменського району Сумської області

про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

1 лютого 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом, який обґрунтовує такими обставинами.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба (по материній лінії) ОСОБА_2 , яка була зареєстрована та проживала по АДРЕСА_1 . Разом із нею на час її смерті проживав рідний братом позивача ОСОБА_3 , який вважався таким, що прийняв спадщину після її смерті.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_4 , з якою по АДРЕСА_1 проживав позивач зі своєю сім`єю.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер брат позивача ОСОБА_3 .

Вирішивши оформити свої спадкові права після смерті матері на житловий будинок по АДРЕСА_2 , він з`ясував, що це нерухоме майно на праві власності належало його бабі.

Звернувшись до нотаріуса за оформленням спадкових прав на вказаний житловий будинок після смерті баби ОСОБА_2 , йому постановою нотаріуса було відмовлено у вчиненні такої нотаріальної дії з огляду на пропущений шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини. Стверджує, що через свою необізнаність про власника спадкового майна, він пропустив визначений законодавством строк подачі заяви про прийняття спадщини після смерті баби.

У зв`язку з викладеним та посилаючись на те, що він є єдиним спадкоємцем за законом після смерті баби, який бажає успадкувати майно після неї, просить визначити йому додатковий тримісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Позивач у судовому засіданні позов підтримав та просив його задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у своїй заяві у вирішенні позову поклався на розсуд суду, просив розглянути справу без його присутності.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є сином ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , а також онуком по лінії матері ОСОБА_2 (а.с. 6-8).

ОСОБА_1 мав рідного брата ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 34).

ІНФОРМАЦІЯ_6 у селищі ОСОБА_7 помер батько позивача ОСОБА_6 (а.с. 9).

ІНФОРМАЦІЯ_7 у с селищі Липова Долина померла баба позивача ОСОБА_2 (а.с. 10).

Відповідно до довідки Центру надання адміністративних послуг Липоводолинської селищної ради Роменського району Сумської області від 30 травня 2023 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , на час смерті була зареєстрована та проживала по АДРЕСА_1 . В зазначеному будинку разом з померлою на час її смерті був зареєстрований та проживав брат позивача ОСОБА_3 (а.с. 11).

ІНФОРМАЦІЯ_2 у селищі ОСОБА_7 померла матір позивача ОСОБА_4 (а.с. 12).

Відповідно до довідки Центру надання адміністративних послуг Липоводолинської селищної ради Роменського району Сумської області від 30 травня 2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , на час смерті була зареєстрована та проживала по АДРЕСА_1 . В зазначеному будинку разом з померлою на час її смерті були зареєстровані та проживали: позивач ОСОБА_3 та його сім`я: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 (а.с. 13).

ІНФОРМАЦІЯ_3 у селищі ОСОБА_7 помер брат позивача ОСОБА_3 (а.с. 14).

Відповідно до довідки Центру надання адміністративних послуг Липоводолинської селищної ради Роменського району Сумської області від 30 травня 2023 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на час смерті був зареєстрований та проживав по АДРЕСА_1 . В зазначеному будинку разом з померлим на час його смерті зареєстрованих осіб не було (а.с. 15).

Згідно із свідоцтвом про право власності на житловий будинок від 14 листопада 1995 року житловий будинок по АДРЕСА_2 належить бабі позивача ОСОБА_2 (а.с. 16).

1 червня 2023 року державний нотаріус Липоводолинської державної нотаріальної контори Сумської області Мельник В.О. своєю постановою відмовив позивачу ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок АДРЕСА_2 , який належав ОСОБА_2 , у зв`язку з не прийняттям ним спадщини в строки встановлені статтею 1270 ЦК України (а.с. 18).

Відповідно до наданої державним нотаріусом Липоводолинської державної нотаріальної контори Мельником В.О. інформації від 7 лютого 2024 року після смерті ОСОБА_2 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_7 , спадкова права не заводилася, відомості про спадкоємців, які відповідно до п. 3, 4 ст. 1268 ЦК України вважаються такими, що прийняли спадщину нотаріальна контора не володіє, заповіт від імені ОСОБА_2 за даними Спадкового реєстру не посвідчувався (а.с. 25).

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частиною 2 статті 1223 ЦК України передбачено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).

У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення (ст. 1265 ЦК України).

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Згідно зі ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Частина 1 статті 1296 ЦК України вказує, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Із матеріалів справи вбачається, що спадщину після смерті ОСОБА_2 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_7 , прийняв її онук та брат позивача ОСОБА_3 , як спадкоємець п`ятої черги, оскільки постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Також встановлено, що відомості про його відмову у прийнятті спадщини відсутні, як і відсутні відомості про її прийняття спадкоємцями попередніх черг спадкування.

У зв`язку з викладеним, суд дійшов висновку, що ОСОБА_3 в порядку спадкування набув права власності на належне ОСОБА_2 спадкове майно, зокрема і на житловий будинок по АДРЕСА_2 , хоч і не отримав на нього свідоцтво про право на спадщину.

Разом із тим, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Отже, вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, позивач вказує про свою необізнаність про власника спадкового майна житлового будинку, у якому він проживає разом із сім`єю, та його переконання у тому, що він прийняв спадщину після смерті матері внаслідок постійного проживання разом із нею.

Проте вказані обставини не можна визнати поважними причинами пропуску позивачем строку звернення з заявою про прийняття спадщини, оскільки необізнаність спадкоємця про наявність у спадкодавця спадкового майна не є тією об`єктивною та непереборною перешкодою, з якою закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

У зв`язку з викладеним, суд відмовляє у задоволенні позову.

Керуючись ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Сумського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення суду виготовлено 6 березня 2024 року.

Позивач: ОСОБА_1 ; АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: Липоводолинська селищна рада Роменського району Сумської області; вул. Полтавська, буд. 32, селище Липова Долина, Роменський район, Сумська область; .

Суддя Д. В. Сізов