ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/163/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" квітня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Гусак О.С.,

з секретарем судового засідання Володьком С.С.,

за участю: заявника - ОСОБА_1 ,

заінтересованої особи ОСОБА_2 ,

розглянувши в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 заінтересовані особи: П`ятнадцята Київська Державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , про встановлення встановлення факту проживання однією сім`єю,

в с т а н о в и в:

у листопаді 2022 року ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю.

Ухвалою від 28 листопада 2022 року заяву передано за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано судді Гусак О.С.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 16 січня 2023 року відкрито провадження у справі і призначено судовий розгляд.

16 травня 2023 року ухвалою Дарницького районного суду міста Києва заяву залишено без розгляду.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 листопада 2023 року вказану ухвалу скасовано та направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду справу передано судді Гусак О.С.

Ухвалою від 6 лютого 2024 року вказану заяву прийнято до розгляду.

Заява мотивована наступними обставинами. У 1990 році ОСОБА_1 познайомились із покійним чоловіком ОСОБА_3 . У 1991 році почали проживати разом на орендованій квартирі, як чоловік та дружина. У 2000 році після дев`ятирічного проживання разом, піклування одне про одного, ведення спільного господарства вони одружились. 7 жовтня 2010 року шлюб між ними розірвано. 19 листопада 2015 року вони зустрілись на дні народженні її племінника, після чого вони поновили сімейні відносини і більше не розлучались. Посилаючись на наведене, просила встановити факт проживання між нею та ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , як чоловіка та дружини без шлюбу у період з 20 листопада 2015 року та по 2021 до часу відкриття спадщини. Вказує, що встановлення юридичного факту проживання однією сім`єю з ОСОБА_3 їй необхідно для реалізації спадкових прав.

15 березня 2024 року у режимі відеоконференції у судовому засіданні брала участь у розгляді справи ОСОБА_1 . Судом було поставлено заявнику питання чи є інші спадкоємці, які подавали заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 . ОСОБА_1 відповіла що цю спадщину претендує ще тітка ОСОБА_4 та її дочка ОСОБА_2 .

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 15 березня 2024 року витребувано у П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Київського міського нотаріального округу відомості про склад спадкоємців, які подали заяву про вступ у спадщину щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та належним чином завірену копію спадкової справи № 68400536, заведеної щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 9 квітня 2024 року залучено до участі у справі в якості заінтересованих осіб - ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ).

11 квітня 2024 року до суду надійшли матеріали спадкової справи.

30 квітня 2024 року до суду з`явилась ОСОБА_2 , яка повідомила, що її мати ОСОБА_4 успадкувала квартиру АДРЕСА_3 після смерті ОСОБА_3 . ОСОБА_4 станом на час розгляду заяви померла, після її смерті вона успадкувала вказану квартиру. На момент розгляду вказаної справи зазначену квартиру вже відчужено.

ОСОБА_1 брала участь у судовому засіданні у вказаній справі у режимі відеоконференції. Обставини, які повідомила ОСОБА_2 їй не відомі.

Враховуючи вказані обставини, судом було поставлено на обговорення питання про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду, оскільки при з`ясуванні обставин справи виявлений спір про право.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справ, суд дійшов до наступного висновку.

Із матеріалів спадкової справи, яка заведена після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , вбачається, що із заявами про прийняття спадщини зверталися ОСОБА_1 та ОСОБА_4 (а.с. 214, 215)

12 грудня 2022 року ОСОБА_4 було видано свідоцтво право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 (а.с. 187).

Згідно із частиною четвертою статті 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи - залишає заяву без розгляду.

За змістом наведеної норми, якщо встановлення юридичного факту пов`язується з подальшим вирішенням спору про право, цивільно-процесуальним законодавством передбачено розгляд вимоги про встановлення факту у порядку позовного, а не окремого провадження одночасно з вирішенням спору про право, оскільки не встановивши факт, особа позбавлена можливості довести наявність у неї права, за захистом якого вона звернулась до суду.

Таким чином, в порядку позовного провадження можуть встановлюватися юридичні факти лише за умови, що від встановлення їх наявності або відсутності у подальшому залежить можливість вирішення спору про суб`єктивне право. У випадку, якщо встановлення наявності чи відсутності юридичного факту ніяким чином не впливає на захист права, яке визначено як об`єкт захисту, суд не має права встановлювати юридичний факт у порядку позовного провадження.

Визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Звертаючись до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, у порядку статей 315-319 ЦПК України, ОСОБА_1 вказувала, що встановлення зазначеного у заяві факту має за собою наслідок вирішення спору про право, зокрема, для належного оформлення права на спадщину, оскільки за відсутності встановленого факту проживання заявника із спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, заявник не має можливості оформити в установленому законом порядку право на спадщину.

Таким чином, судом встановлено, що встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем необхідно заявнику для оформлення спадщини та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. При цьому, встановлено, що на ім`я ОСОБА_4 вже видано свідоцтво про право на спадщину, яка відкрилась після смерті спадкодавця та на яке претендує заявник, тобто існує спір про право на спадщину, який підлягає вирішенню виключно у позовному провадженні.

Частиною 6 ст. 294 ЦПК України встановлено, що якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підстав

Враховуючи викладене, а також те, що із заяви ОСОБА_1 вбачається спір про право, тому заяву необхідно залишити без розгляду.

При цьому слід роз`яснити, що ОСОБА_1 не позбавлена права звернутися до суду із позовом про захист своїх прав, які вважає порушеними, не визнаними чи оспореними із належним дотриманням вимог цивільного процесуального законодавства та у порядку, який визначено ЦПК України.

Керуючись ст. 315 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

заяву ОСОБА_1 заінтересовані особи: П`ятнадцята Київська Державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , про встановлення встановлення факту проживання однією сім`єю, залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 7 травня 2024 року.

Суддя: