У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

(загальне позовне провадження)

08 січня 2024 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Ішуніна Л. М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Дев`ята київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсним договору дарування квартири та застосування наслідків недійсності правочину,

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Дев`ята київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсним договору дарування квартири та застосування наслідків недійсності правочину.

Справа підсудна Солом`янському районному суду міста Києва, у порядку частини першої статті 30 ЦПК України.

Склад суду визначено відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 30 червня 2023 року вищевказану позовну заву було залишено без руху.

На виконання зазначеної ухвали 25 грудня 2023 року позивач надала до суду позовну заяву в новій редакції, а також заяву про звільнення від сплати судового збору, до якої додала довідку за попередній календарний рік про суми виплачених доходів та утриманих податків як доказ відсутності у неї доходів, у зв`язку з чим просила звільнити її від сплати судового збору.

З наданих позивачем відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за період з 4 кварталу 2021 року по 3 квартал 2023 року вбачається, що у позивача за вказаний період відсутні доходи, вона отримує лише соціальні виплати.

Відповідно до частини першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Положеннями статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В рішеннях у справах «Kniat v. Poland» та «Jedamski and Jedamska v. Poland» Європейський суд з прав людини вказав, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладені норми, підставою для звільнення особи від сплати судового збору є відсутність у неї доходу або його наявність у розмірі, що не перевищує мінімальні соціальні стандарти, встановлені законодавством для відповідної категорії громадян.

Зважаючи на подані позивачем докази її майнового стану, а також враховуючи, що забезпечення права на доступ до суду є однією із основних засад цивільного судочинства, беручи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, суд вважає за необхідне звільнити її від сплати судового збору.

Подана позовна заява відповідає вимогам статей 175-177 ЦПК України, підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження судом не встановлено.

За вимогами частини другої статті 187 ЦПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій, зокрема, зазначає строк для подання відповідачем відзиву на позов, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі (частина сьома статті 178 ЦПК України).

У зв`язку з вищевикладеним, суд приходить до висновку про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Керуючись статтями 1-19, 23, 27, 174-177, 184, 187 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Дев`ята київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсним договору дарування квартири та застосування наслідків недійсності правочину.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Дев`ята київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсним договору дарування квартири та застосування наслідків недійсності правочину.

Призначити підготовче судове засідання на 18 квітня 2024 року о 10-00 год. в приміщенні Солом`янського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Грушецька, 1, каб. 11.

Про підготовче судове засідання повідомити усіх учасників справи. Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначені в частині другій статті 198 ЦПК України.

Відповідачеві в справі направити копію ухвали про відкриття провадження у справі, копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Встановити відповідачеві строк подання відзиву з викладенням заперечення проти позову - не пізніше початку підготовчого судового засідання 18 квітня 2024 року, роз`яснивши, що:

- відзив на позов подається в порядку, визначеному статтями 178, 191 ЦПК України;

- копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана позивачеві одночасно з надісланням відзиву до суду;

- до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, та документи, що підтверджують надіслання відзиву і доданих до нього доказів позивачеві;

- у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами справи.

Треті особи мають право надати до суду пояснення щодо позову або відзиву, в яких третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову, протягом 10-ти днів з дня отримання цієї ухвали, у порядку передбаченому статтею 181 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім встановлених законом випадків; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини перша, третя, четверта статті 12 ЦПК України); учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази (пункт 4 частини другої статті 43 ЦПК України); права та обов`язки сторін визначені в статтях 43, 49 ЦПК України.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, за вебадресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет - https://sl.ki/court.gov.ua/sud2609/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. М. Ішуніна