Справа № 362/670/23
Провадження № 2/362/277/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.01.2024 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Кравченко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання- Шмагун М.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у приміщенні суду м. Васильків Київської області заяву представника позивача за первісним позовом ОСОБА_1 адвоката Стукалової І.В. про затвердження мирової угоди у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку в натурі, припинення права спільної часткової власності та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку в натурі, припинення права спільної часткової власності, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Васильківського міськрайонного суду Київської області перебуває вищевказана цивільна справа.

23.01.2024 р. представник позивача за первісним позовом ОСОБА_1 адвокат Стукалова І.В. подав до суду заяву про затвердження мирової угоди, укладеної 22.01.2024 р.

Сторони в судове засідання не з`явились, будучи у встановленому законом порядку повідомленими про час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомили, заяву про відкладення не подано. Представник позивача за первісним позовом (представник відповідача за зустрічним позовом) у заяві про затвердження мирової угоди просив проводити розгляд справи за її відсутності. Представник відповідача за первісним позовом (представник позивача за зустрічним позовом) у заяві підтримав мирову угоду та просив її затвердити, проводити розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, оглянувши матеріали справи, прийшов до висновку, що спільна заява підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 207 ЦПК України, мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін.

У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Згідно з ч. 4 ст. 207 ЦПК України укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Відповідно до п. 5 ч. 1ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом.

Беручи до уваги, що мирова угода укладена сторонами в добровільному порядку, у відповідності з їх справжньою волею, без будь-якого застосування фізичного чи психологічного тиску, не є результатом тяжких обставин та не порушує права будь-яких третіх осіб, в тому числі й держави, умови мирової угоди відповідають волевиявленню сторін і породжують настання бажаних наслідків, які відповідають їх інтересам, суд вважає за можливе затвердити мирову угоду укладену між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Наслідки укладення мирової угоди передбачені ст. ст.208,256 ЦПК України сторонам роз`яснено та зрозумілі.

Керуючись ст.ст.207,208,256,353 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Затвердити мирову угоду, укладену 22.01.2024 р. між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , відповідно до якої:

Сторони дійшли згоди про поділ в натурі житлового будинку загальною площею 158,9 кв.м, житловою площею - 109,7 кв.м, з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 за наступних умов:

-поділити в натурі між співвласниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 житловий будинок загальною площею 158,9 кв.м, житловою площею - 109,7 кв.м, з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

-визнати за ОСОБА_1 право приватної власності на наступні приміщення житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 : приміщення: 2-2 (житлова) площею 14.8 кв.м, 2-3 (житлова) площею 14,0 кв.м, 2-1 (коридор) площею 12,5 кв.м, 2-5 ( ванна) площею 4,3 кв.м, 2-6 (кухня) площею 8,2 кв.м, Е (гараж), Т (вбиральня), №1 (огорожа), №3 (вимощення), що становить 2/8 частин житлового будинку, як на окреме домоволодіння;

-визнати за ОСОБА_2 право приватної власності на наступні приміщенн житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 : 1-3(ванна) площею 5,2 кв.м; 1-2 (кухня) площею 12,9 кв.м; 1-1 (коридор) площею 9,1 кв.м; 1-6 (житлова) площею 11,4 кв.м; 1-5 (житлова) площею 10,3 кв.м; 1-4 (житлова) площею 28,1 кв.м, 2-4 (житлова) площею 31.1 кв.м, №1 (огорожа), №3 (вимощення), погріб з шийкою «Г», сарай «Б», убиральня «Ж», що становить 6/8 частин житлового будинку, як на окреме домоволодіння;

-припинити право спільної часткової власності на житловий будинок з відповідними господарсько-побутовими будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

-порядок користування та володіння горищем будинку за адресою: АДРЕСА_1 визначається відповідно до визнаного за сторонами права власності на житлові приміщення вказаного будинку, вхід на горище кожної із сторін розміщується зі сторони виділеного домоволодіння;

-ОСОБА_2 зобов`язується не чинити перешкоди ОСОБА_1 у користуванні газовими мережами, які пролягають через територію його домоволодіння;

-ОСОБА_2 компенсує ОСОБА_1 половину вартості замовленого висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна в розмірі 3500,00 грн.

-Сторони не мають один до одного претензій щодо відшкодування інших понесених у справі судових витрат.

Сторони зобов`язуються сумлінно виконувати умови, передбачені цією мировою угодою.

Після підписання цієї угоди претензії сторін щодо цього спору вважаються врегульованими, а провадження у справі закривається на підставі п.5 ч.1 ст. 255 ЦПК України.

Сторонам мирової угоди зміст ст. 256 ЦПК України роз`яснений та зрозумілий.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку в натурі, припинення права спільної часткової власності та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку в натурі, припинення права спільної часткової власності, - закрити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя Л.М.Кравченко