ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
___________________________________________________________________________
Провадження №2/756/185/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2024 року Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.

за участю секретаря Хітрова А.О.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання права оренди,

УСТАНОВИВ:

У листопаді 2021 року позивач звернулась до суду із позовом, в якому визнати за нею право оренди на житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 з підстав того, що після закінчення строку дії договору оренди, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , з урахуванням фактичної поведінки сторін договір вважається укладеним до 18.06.2025. Однак, зважаючи на те, що квартира була придбана новими власниками ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , позивача та членів її сім`ї було протиправно виселено.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 09.12.2021 у вказаній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Згідно ухвали Оболонського районного суду м. Києва від 22.02.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті

У судові засідання, призначені на 16.11.2023 та на 24.01.2024 позивач не з`явився, явку представника не забезпечив, про розгляд справи був повідомлений належним чином, про що свідчать наявні у матеріалах справи докази.

Окрім того, згідно довідки про доставку електронного документу, представнику позивача - адвокату Костюку С.В. 16.11.2023 було доставлено електронний документ «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» до його електронного кабінету. Додатково про час та місце розгляду справи ОСОБА_1 та ОСОБА_4 повідомлялися шляхом направлення повідомлень у додаток «Viber».

Таким чином, суд ужив всіх можливих заходів направлених на належне інформування учасників справи про час та місце її розгляду.

З матеріалів справи убачається, що сторона позивача не зверталася до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності, про зміну адреси листування суд не повідомляв.

Учасники в судове засідання, призначене на 24.01.2024, не з`явились, про час та місце розгляду справи судом повідомлялись належним чином, про що у матеріалах справи містяться відповідні документи.

Представник відповідачів та третьої особи - адвокат Лев Р.В. звернувся до суду із заявою про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача у судове засідання.

У зв`язку із повторною неявкою позивача судом було поставлено на обговорення питання про залишення позовної заяви без розгляду.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно вимог ч. 5 ч. 1 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Частиною 4 ст. 12 ЦПК встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Складність справи та поведінка заявника є основними критеріями оцінювання розумності строку розгляду справи, як визначено Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 №1-5/45.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03.06.2021 по справі справа № 227/2751/19 (провадження № 61-16065св20) зазначено, що: «процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть за наявності доказів поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 01.12.2021 в справі № 357/5928/20, від 29.11.2021 в справі № 552/6333/19, від 26.10.2022 в справі № 58/3200/19.

З огляду на те, що позивач, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, повторно в судове засідання не з`явилася, явку представника не забезпечила, із заявою про розгляд справи за її відсутності не зверталася, а її неявка перешкоджає розгляду справи, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 12, 43, 223, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , м. Київ, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 ), треті особи: ОСОБА_4 (дата народження невідомо, РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_6 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_7 ) про визнання права оренди - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції протягом 15 днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення.

Суддя Олексій ДИБА