Провадження № 2/638/1603/24
25 січня 2024 року м. Харків
Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Теслікової І.І.,
за участі секретаря судових засідань -Цицори К.В., Кріцак А.М., Почерніної А.Д., Осіпової Ю.Л.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Браженко Інна Ігорівна, про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Харківської міської ради, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 2 місяці.
Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 .. Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина. 23.08.2023 вона звернулась до приватного нотаріуса Браженко І.І. для видачи свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого батька ОСОБА_2 . Того ж дня приватним нотаріусом Браженко І.І. була винесена постанова про відмову у вчинені нотаріальних дій у зв?язку з тим, що вона не звернулась до органів нотаріату у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк з дня відкриття спадщини, не подала заяву про прийняття спадщини, що передбачено ст. 1269 Цивільного кодексу України. Вона є єдиною донькою та спадкоємицею ОСОБА_3 , крім того, є людиною, яка страждає на психічні захворювання, а тому не завжди може адекватно сприймати певні події та пам`ятати про здійснення певних дій у періоди загострення хвороби, що й стало причиною пропуску строку для прийняття спадщини, що підтверджується наступним. Зазначає, що вперше вона лікувалась у 3 ХОКПЛ у 2013 році з діагнозом «Гострий поліморфний психотичний розлад з симптомами шизофренії». Після виписки ремісія нестійка, у 2014 році з загостренням психотичної симптоматики повторно лікувалась 3 ХОКПЛ діагноз змінено: «Шизофренія, параноїдальна форма, безперервний тик перебігу». З 2014 року отримала 3 групу, потім 2 групу інвалідності за психічним захворюванням. 3 початку бойових дій у 2022 році вона виїздила з м. Харкова, поступово стан погіршився та вона продовжила лікування у 3 ХОКПЛ в травні-червні 2023 року. Згідно виписці з амбулаторної карти пацієнта ОСОБА_1 , виданого Комунальним некомерційним підприємством «Міський психоневрологічний диспансер № 3» від 11.08.2023, за період перебігу захворювання зросла дефіцитарна симптоматика в емоційно - вольовій сфері, втратила соціальні стосунки, не впевнена в собі, не працює. Отримує постійну підтримуючу терапію нейролептиками. В псих. ст. Контакт формальний. Своїх переживань не розкриває, підозріло відноситься до лікаря, орієнтована всебічно вірно. Мислення-оморфне, різнопланове, відповіді односкладові, не по суті. Тривожна, метушлива, вимушена поза голови (запрокинена назад), емоційна сплощена, критика формальна. Остання госпіталізація до 3 ХОКПЛ відбулася у період з 11.05.2023 по 07.06.2023. У зв`язку з чим, вважає, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин.
Ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Харкова Теслікової І.І. від 11 вересня 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою в порядку загального позовного провадження. Запропоновано позивачу та відповідачу скористатися вимогами ст. 178-180, 193 ЦПК України.
Ухвалою суду від 12 грудня 2023 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду.
Ухвалою суду від 10 жовтня 2023 року вирішено про заочний розгляд справи.
У судовому засіданні призначеному на 11 січня 2024 року позивачка позовні вимоги підтримала, та пояснила, що є людиною, яка хворіє на психічне захворювання, у зв`язку з чим пропустила строк на подання заяви про прийняття спадщини.
У судове засідання призначене на 25 січня 2024 року позивач та її представник не з`явились, представником позивача подано до суду заяву, в якій позов підтримав, просив його задовольнити та слухати справу без його участі.
Представник Харківської міської ради до суду не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчать матеріали справи. Відзиву на позовну заяву не надав.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності.
У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось
Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, суд встановив.
Згідно ст. 12 ч. 3 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особо, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами і іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Таким чином, обов`язок доказування покладається на сторони, що є одним із принципів змагальності сторін. Суд не може збирати докази за власною ініціативою.
Відповідно до ст.ст.1217, 1223 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 , відповідно до повторного свідоцтва серії НОМЕР_1 від 16.06.2023, помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв`язку з чим була заведена спадкова справа №39/2023.
Згідно з матеріалами вказаної спадкової справи, 23 серпня 2023 року ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Браженко І.І. з заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
23 серпня 2023 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Браженко І.І. з посиланням на строки подання заяви про прийняття спадщини була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дій, відповідно до якої, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з тим, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не була заведена.
Відповідно до ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Згідно матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 не зареєстрована за адресою, за якою постійно проживав спадкодавець ОСОБА_2 . Таким чином, відомостей про те, що позивач фактично прийняла спадщину після смерті свого батька матеріали справи не містять. У зв`язку з вищевикладеним, позивач у шестимісячний строку після смерті батька повинна була звернутися до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини.
При цьому, з урахуванням положень ч.2 ст.1220 ЦК України, останнім днем для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 було ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Визнаючи, що строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 сплинув ІНФОРМАЦІЯ_3, суд керується наступним.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Указом Президента України від 06 листопада 2023 року № 734/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 2023 року 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб.
Зважаючи на оголошений в країні воєнний стан, законодавцем було запроваджено зупинення перебігу вказаного шестимісячного строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття.
Зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».
Відповідно до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Верховним Судом у постанові від 25 січня 2023 року у справі № 676/47/21 (провадження № 61-8014св22) викладено правову позицію щодо зупинення на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини, передбаченого вказаною постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164, відповідно до якої тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються ЦК України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.
Зважаючи на те, що законодавцем не було внесено у встановленому порядку зміни до ст. 1270 ЦК України, з урахуванням викладеної Верховним Судом правової позиції та дати смерті спадкодавця, суд дійшов висновку, що строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 сплив ІНФОРМАЦІЯ_3.
Як зазначалося вище, з заявою про прийняття спадщини смерті ОСОБА_2 позивач звернулась лише 23.08.2023, тобто з пропуском шестимісячного строку встановленого діючим цивільним законодавством України.
Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦПК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно із п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для припиняння спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Постановою Верховного суду від 26.06.2019 по справі №565/1145/17 розширено перелік поважних причин пропуску прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
В обґрунтування поважності причин пропуску на звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини позивач посилається на те, що страждає на психічні захворювання.
Що стосується доводів позивача про психічні захворювання, то слід зазначити наступне.
Згідно виписки з амбулаторної карти пацієнта ОСОБА_1 від 11.08.2023, виданої лікарем Комунальним некомерційним підприємством «Міський психоневрологічний диспансер № 3» вперше ОСОБА_1 лікувалась у 3 ХОКПЛ у 2013 році з діагнозом «Гострий поліморфний психотичний розлад з симптомами шизофренії». Після виписки ремісія нестійка, у 2014 році з загостренням психотичної симптоматики повторно лікувалась 3 ХОКПЛ діагноз змінено: «Шизофренія, параноїдальна форма, безперервний тик перебігу». З 2014 року отримала 3 групу, потім 2 групу інвалідності за психічним захворюванням. 3 початку бойових дій у 2022 році виїздила з м. Харкова, поступово стан погіршився, продовжила лікування у 3 ХОКПЛ в травні-червні 2023 року. За період перебігу захворювання зросла дефіцитарна симптоматика в емоційно - вольовій сфері, втратила соціальні стосунки, не впевнена в собі, не працює. Отримує постійну підтримуючу терапію нейролептиками. В псих. ст. Контакт формальний. Своїх переживань не розкриває, підозріло відноситься до лікаря, орієнтована всебічно вірно. Мислення-оморфне, різнопланове, відповіді односкладові, не по суті. Тривожна, метушлива, вимушена поза голови (запрокинена назад), емоційна сплощена, критика формальна. Остання госпіталізація до 3 ХОКПЛ відбулася у період з 11.05.2023 по 07.06.2023.
В той же час, з наданої суду виписки не вбачається, що у період з квітня 2022 року по листопад 2022 року ОСОБА_1 перебувала на стаціонарному лікування. Більше того, вказана виписка лікаря містись загальні посилання за весь час перебігу хвороби ОСОБА_1 , починаючи з 2013 року, та посилання про виїзд позивачки у 2022 році з міста Харкова, яке нічим не підтверджено та не входить до компетенції лікаря.
Що стосується доводів позивача про те, що її стан психічний здоров`я не надавав можливості звернутися до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений строк, то вони не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що згідно виписки лікаря вона проходила стаціонарне лікування з 11.05.2023 по 07.06.2023 тобто вже після спливу зазначеного шестимісячного строку.
Таким чином, суд, оцінюючи відповідно до ст.89 ЦПК України докази, надані позивачем ОСОБА_1 , приходить до висновку про те, що її доводи про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті її батька є недостатніми та не можуть бути визнані судом як поважні.
Отже, правові підстави для задоволення позовних вимог та поновлення строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 відсутні у зв`язку з чим у задоволенні позову слід відмовити за його необґрунтованості.
Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 258-259, 263-265 ЦПК України, ст.ст.1220, 1270, 1272 ЦК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Браженко Інна Ігорівна, про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без задоволення.
Заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачем протягом 30-ти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом 20-ти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30-ти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 05 лютого 2024 року.

Суддя Теслікова І.І.