Провадження № 22-ц/801/464/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Медяна Ю. В.
Доповідач:Сало Т. Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2024 рокуСправа № 127/37678/23м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Сала Т.Б., суддів Ковальчука О.В., Шемети Т.М., секретар Луцишин О.П., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 18 грудня 2023 року, ухвалене суддею Медяною Ю.В., повне рішення складено 22 грудня 2023 року, в цивільній справі за поданням Виконавчого комітету Вінницької міської ради в інтересах недієздатного ОСОБА_2 , заінтересовані особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , про звільнення від повноважень опікуна та про можливість призначення опікуном,

встановив:

У грудні 2023 року Виконавчий комітет Вінницької міської ради звернувся до суду із поданням, в якому просив звільнити ОСОБА_3 від повноважень опікуна ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 09 січня 2023 року у справі №127/13440/22 визнано недієздатним, та призначити ОСОБА_1 опікуном недієздатного.

У поданні зазначено, що Виконавчий комітет Вінницької міської ради, розглянувши заяву ОСОБА_3 про звільнення її від повноважень опікуна недієздатного ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та заяву ОСОБА_1 про можливість призначення його опікуном встановив, що останній є зятем ОСОБА_2 .. Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 09 січня 2023 року у справі №127/13440/22 ОСОБА_2 визнано недієздатним і цим же рішення опікуном призначено його доньку ОСОБА_3 , яка через зміну місця проживання просить звільнити її від повноважень опікуна.

ОСОБА_1 перебуває в цивільному шлюбі, має двох неповнолітніх дітей, проживає з батьками дружини. Теща заявника ОСОБА_4 згідно з поданою заявою не заперечує щодо призначення зятя опікуном. Протипоказань до призначення опікуном ОСОБА_1 не має.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 18 грудня 2023 року подання задоволено частково.

Звільнено ОСОБА_3 від виконання повноважень опікуна над ОСОБА_2 , який рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 09.01.2023 у справі №127/13440/22 року визнаний недієздатним.

В задоволені інших вимог подання відмовлено.

Відповідно до вимог ст. 65 ЦК України покладено здійснення опіки над недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на орган опіки та піклування в особі Виконавчого комітету Вінницької міської ради до призначення судом нового опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Не погодившись із вказаним рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні вимоги подання Виконавчого комітету Вінницької міської ради про можливість призначення його опікуном недієздатного ОСОБА_2 та ухвалити в цій частині нове судове рішення щодо задоволення цієї вимоги. Призначити його опікуном недієздатного ОСОБА_2 ..

У скарзі зазначає, що висновок суду про неможливість призначення його опікуном недієздатного ОСОБА_2 через необґрунтованість подання в цій частині є помилковим. Судом не досліджено наявні в матеріалах справи документи, з яких вбачається, що між ним та ОСОБА_2 фактично склалися сімейні стосунки, і що вони проживають за однією адресою. У силу приписів ч. 4 ст. 63 ЦК України він може стати опікуном ОСОБА_2 , доказів того, що його інтереси суперечать інтересам ОСОБА_2 матеріали справи не містять. Суд міг, у разі необхідності, витребувати додаткові докази, викликати і допитати свідків.

Відзив на апеляційну скаргу не надійшов.

У судове засідання, призначене на 20 лютого 2024 року, учасники справи не з`явилися.

Представник виконавчого комітету у поданій 16 лютого 2024 року заяві просив апеляційну скаргу ОСОБА_1 розглянути у його відсутність у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засідання. Апеляційну скаргу підтримав, щодо її задоволення не заперечив.

19 лютого 2024 року представник ОСОБА_1 адвокат Воронцова О.В. засобами електронного зв`язку (на електронну адресу) з використання електронного цифрового підпису звернулася до апеляційного суду із заявою, в якій просила відкласти судове засідання, призначене на 20 лютого 2024 року о 13 год. 50 хв., на іншу дату, оскільки в цей час вона перебуватиме у Томашпільському районному суді Вінницької області (судове засідання у кримінальному провадженні, яке було призначено до судового розгляду раніше).

Відповідно до ст. 372 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», який був розроблений для запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями.

Статтею 14 ЦПК України, зокрема, передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

У частинах шостій, восьмій цієї статті зазначено, що адвокати реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частинами п`ятою, шостою статті 43 ЦПК України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Встановлено, що заява про відкладення розгляду справи надіслана адвокатом на електронну адресу суду апеляційної інстанції. До неї додано роздруківку протоколу створення та перевірки електронного підпису, проте такий підпис вчинено без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Адвокат Воронцова О.В. могла подати клопотання про відкладення розгляду справи: 1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету).

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення з процесуальних питань та наслідки недотримання таких вимог визначені у статті 183 ЦПК України.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, в тому числі, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з частиною другою статті 183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

У частині четвертій цієї статті закріплено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Враховуючи наведене, заява адвоката Воронцової О.В. про відкладення розгляду справи підлягає залишенню без розгляду, оскільки вона надіслана не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою.

Аналогічний висновок викладений в ухвалах Верховного Суду від 25 жовтня 2023 року у справі №192/1879/20, від 26 жовтня 2023 року у справі №640/33154/20, від 31 жовтня 2023 року у справі №369/5183/19, від 22 листопада 2023 року у справі № 183/7833/21.

Відтак, колегія суддів дійшла висновку про розгляд апеляційної скарги у відсутність належно повідомлених учасників справи.

Апеляційний суд, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги.

Задовольняючи подання в частині звільнення ОСОБА_5 від виконання повноважень опікуна над ОСОБА_6 , який рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 09 січня 2023 року у справі №127/13440/22 визнаний недієздатним, суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_3 на даний час проживає в іншій області, що перешкоджає їй виконувати свої повноваження опікуна.

Відмовляючи у задоволені подання в частині призначення ОСОБА_1 опікуном суд першої інстанції виходив з того, що: орган опіки та піклування не обґрунтував необхідність призначення саме ОСОБА_1 опікуном; ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстровані та проживають за різними адресами, не ведуть спільного господарства, а тому ОСОБА_1 не є членом сім`ї недієздатного та не являється його родичем; ОСОБА_1 більшу частину дня проводить на роботі, через що не може приділяти достатню кількість уваги та часу ОСОБА_2 для того щоб дбати про підопічного та доглядати за ним; реальну участь ОСОБА_1 у виконанні обов`язків, які притаманні опікуну, враховуючи специфіку хвороби ОСОБА_2 в поданні не досліджено, а як наслідок можливість призначення саме його опікуном недієздатного ОСОБА_2 належним чином не обґрунтовано; між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 склалися фактичні відносини, як тестя та зятя відповідно, при цьому в матеріалах подання відсутні докази того, що у ОСОБА_2 відсутні інші родичі, які могли б виконувати обов`язки опікуна; обґрунтування подання органу опіки та піклування щодо призначення опікуном саме ОСОБА_1 обмежено виконанням формальних процедур, що на переконання суду свідчить про застосування суто формального підходу до вирішення питання про призначення ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_2 ; наявність у ОСОБА_1 певних хвороб викликає обґрунтовані сумніви у його здатності повноцінно виконувати обов`язки опікуна щодо недієздатного ОСОБА_2 ; до матеріалів подання не додано акт обстеження побутових умов проживання особи, яка потребує опіки/піклування, що може свідчити про не проведення такого обстеження органом опіки та піклування.

Рішення суду в частині звільнення ОСОБА_3 від повноважень опікуна учасниками справи не оскаржується, а відтак апеляційним судом в силу ч. 1 ст. 367 ЦПК України в цій частині не переглядається.

Що стосується відмови суду першої інстанції в задоволенні вимог подання Виконавчого комітету Вінницької міської ради про призначення опікуна, то апеляційний суд не погоджується з таким висновком суду з огляду на наступне.

У справі встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є дочкою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 09 січня 2023 року, яке набрало законної сили 09 лютого 2023 року, у справі №127/13440/22 задоволено заяву ОСОБА_3 , за участю заінтересованих осіб: виконавчого комітету Вінницької міської ради, як органу опіки та піклування, ОСОБА_1 , про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна.

Визнано ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним та встановлено над ним опіку. Призначено ОСОБА_3 опікуном недієздатного ОСОБА_2 .

Визначено строк дії рішення суду в частині визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним 2 роки з моменту набрання даним рішенням законної сили (а.с.6-7).

16 листопада 2023 року ОСОБА_5 звернулась до Виконавчого комітету Вінницької міської ради із заявою, в якій просила звільнити її від повноважень опікуна недієздатного батька ОСОБА_2 у зв`язку з тим, що на даний час вона проживає в іншій області. Просила призначити її чоловіка ОСОБА_1 опікуном її батька (а.с.5).

Також 16 листопада 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Виконавчого комітету Вінницької міської ради із заявою, в якій просив підготувати подання до Вінницького міського суду Вінницької області про можливість призначення його опікуном ОСОБА_2 , 1952 року народження, який за рішенням суду визнаний недієздатним. З правами та обов`язками опікунів і піклувальників ознайомлений (а.с.4, 29).

Виконавчий комітет Вінницької міської ради, як орган опіки та піклування, за результатами розгляду питання про звільнення ОСОБА_3 від повноважень опікуна просив суд опікуном недієздатного ОСОБА_2 призначити ОСОБА_1 , про що подав відповідне подання.

Згідно із ч. 1 ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка.

Суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування (ч.1 ст. 60 ЦК України).

Згідно з ч. 3-5 ст. 63 ЦК України, опікуном може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном лише за її письмовою заявою. Опікун призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна.

У ч. 1 ст. 67 ЦК України зазначено, що опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням.

При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна.

Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року №34/166/131/88.

Частиною першою статті 300 ЦПК України передбачено, що суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

У частині другій вказаної статті зазначено, що суд за заявою органу опіки та піклування чи особи, призначеної піклувальником або опікуном, у місячний строк звільняє її від повноважень піклувальника або опікуна і призначає за поданням органу опіки та піклування іншу особу, про що постановляє ухвалу.

Суд розглядає питання про звільнення опікуна або піклувальника в судовому засіданні з повідомленням заінтересованих осіб. Неявка цих осіб не перешкоджає розгляду питання про звільнення опікуна або піклувальника.

У постановах Верховного Суду від 20 травня 2020 року у справі №736/1508/17 (провадження № 61-39361св18), 29 березня 2021 року у справі №184/858/19 (провадження № 61-13874св20), від 19 квітня 2021 року у справі №755/12409/15-ц (провадження № 61-22566св19), від 28 листопада 2021 року у справі №751/9572/19 (провадження № 61-3053св21) викладено висновок, що відсутність подання та/або висновку органу опіки та піклування з приводу призначення фізичної особи опікуном унеможливлює вирішення судом вказаного питання, оскільки саме на орган опіки та піклування покладено обов`язок дослідження обставин щодо можливості особи виконувати обов`язки піклувальника чи опікуна.

Зміст наведених вище норм закону та висновки Верховного Суду свідчать про те, що обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особою є наявність подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном. Таке подання має бути обґрунтованим і оформлюватися за наявності документів визначених пунктом 3.3. Правил.

Відтак, у разі звільнення особи від повноважень опікуна, суд встановлює опіку над недієздатною особою та призначає опікуна тільки за поданням органу опіки та піклування, до якого мають долучатися відповідні документи, які стали підставою для його оформлення та звернення до суду.

При цьому, обов`язок дослідження обставин щодо можливості особи виконувати обов`язки опікуна покладається саме на орган опіки та піклування.

У даному випадку Виконавчий комітет Вінницької міської ради звернувся до суду із поданням, в якому керуючись нормами (статтями 58. 60, 62, 63, 75) ЦК України, а також пунктом 3 Правил опіки та піклування просив призначити ОСОБА_1 опікуном недієздатного ОСОБА_2 , який являється батьком цивільної дружини ОСОБА_1 .. До подання додано перелік документів, які стали підставою для його оформлення.

Пунктом 3 згаданих Правил опіки та піклування від 26 травня 1999 року №34/166/131/88 врегульовано питання призначення опікунів (піклувальників), зокрема: вимоги, які висуваються до опікунів; обставини, які перешкоджають особі бути опікуном; документи, необхідні для призначення опікуном; ведення особових справ.

Незрозумілим є чому суд першої інстанції занадто вдався до детального аналізу документів, які стали підставою для оформлення органом опіки та піклування подання, адже перевірку цих документів, зокрема щодо достатності та обґрунтованості, здійснює орган опіки та піклування при вирішенні питання доцільності призначення конкретної фізичної особи опікуном.

Норми ЦПК України не покладають на суд обов`язок здійснювати перевірку мотивів, з яких виходив орган опіки та піклування при визначенні конкретної фізичної особи опікуном.

Апеляційний суд враховує той факт, що матеріали справи не містять доказів та не вказують на обставини, що ОСОБА_1 є особою з обмеженою дієздатністю чи недієздатним, а отже він є фізичною особою з повною цивільною дієздатністю, а відтак у силу приписів ст. 63 ЦК України ОСОБА_1 може стати опікуном ОСОБА_2 ..

Також не встановлено, що ОСОБА_1 перебуває на обліку або лікується в психоневрологічних та наркологічних закладах (п.3.2 Правил опіки та піклування).

Встановлення ОСОБА_1 діагнозу - ІХС: Стенокардія навантаження 2-3 ФК; аортосклероз; гіпертонічна хвороба ІІ стадії, 2-3 ступінь, ризик ССУ високий; екстрасисталічна аритмія (2 х 3 кл по Лауку СН 2аА ст. 2 ФК), що зафіксовано у довідці ВЛК від 05.08.2022 №118/7641 та довідці КНП «ЦПМСД № 2 від 23.10.2023 не є обставиною, яка перешкоджає особі бути опікуном в розумінні вимог закону.

Суду не надано також доказів і того, що поведінка та інтереси ОСОБА_1 суперечать інтересам ОСОБА_2 , який потребує опіки, що у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 64 ЦК України є умовою для того аби призначити його опікуном.

Судом першої інстанції встановлено, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 склалися фактичні відносини, як тестя та зятя відповідно. А твердження суду про відсутність в матеріалах подання доказів існування у ОСОБА_2 інших родичів, які могли б виконувати обов`язки опікуна, є безпідставним, оскільки судом не зазначено, якою нормою права (чи підзаконного нормативно-правового акту) надається перевага при визначенні опікуна одним особам над іншими, зокрема, і за ступенем споріднення.

Водночас слід звернути увагу також на те, що ухвалою Вінницького апеляційного суду від 01 лютого 2024 року прийнято додані ОСОБА_1 до апеляційної скарги докази з мотивів, наведених у вказаній ухвалі.

З акту обстеження умов проживання недієздатного ОСОБА_2 від 19.12.2023, затвердженого селищним головою Стрижавської селищної ради Демченком М., встановлено, що ОСОБА_2 проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 . За вказаною адресою проживає також його дружина ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , який перебуває у фактичних шлюбних відносинах з дочкою недієздатного ОСОБА_3 .. Матеріально-побутові умови задовільні. ОСОБА_4 повідомила, що через вік та незадовільний стан здоров`я самостійно не може здійснювати догляд за хворим чоловіком та забезпечувати його усім необхідним. Донька наразі з ними не проживає та не має змоги навідуватися до них, таким чином від обов`язків опікуна самоусунулася. Фактично обов`язки опікуна виконує ОСОБА_1 , який всіляко сприяє ОСОБА_2 у здійснення ним своїх прав та вживає заходи до реалізації його потенціалу інтелектуальної, емоційної та фізичної самостійності, на скільки це можливо в його стані. ОСОБА_1 створює ОСОБА_2 усі необхідні побутові умови, забезпечує його постійним наглядом, доглядом та лікуванням. Наразі саме ОСОБА_1 фактично виконує усі обов`язки опікуна, установлені законом та має намір оформити відповідний статус у передбаченому чинним законодавством поярку.

Тобто обставин, які б йшли в розріз з нормами ЦК України та перешкоджали ОСОБА_1 виконувати права та обов`язки опікуна судом встановлено не було, що підстави для висновку про можливість призначення ОСОБА_1 опікуном недієздатного ОСОБА_2 ..

З огляду на викладене доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 є обґрунтованими.

Враховуючи наведені обставини та приписи законодавства, апеляційний суд вважає, що вимогу подання Виконавчого комітету Вінницької міської ради, як органу опіки та піклування, про призначення ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_7 слід задовольнити.

Відповідно до п. 3, 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

На підставі викладеного апеляційний суд дійшов висновку, що рішення в оскаржуваній частині в законній силі залишатись не може та підлягає скасуванню в цій частині з прийняттям постанови про задоволення такої вимоги подання.

Керуючись ст. 367, 374, 376, 381-384, 389, 390 ЦПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 18 грудня 2023 року в частині відмови в задоволенні подання Виконавчого комітету Вінницької міської ради про призначення опікуна скасувати, ухвалити нове рішення про задоволення цієї вимоги.

Призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У решті рішення суду залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Т.Б. Сало

Судді О.В. Ковальчук

Т.М. Шемета