Справа № 614/260/21
Провадження № 2/535/154/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2024 року смт Котельва

Котелевський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Шолудько А.В., за участі секретаря судового засідання Мальцевої С.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу №614/260/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Борівська державна нотаріальна контора Харківської області,

ВСТАНОВИВ:

20.04.2021 ОСОБА_1 звернулася до Борівського районного суду Харківської області з позовом до відповідача ОСОБА_2 про визнання недійсним заповіту ОСОБА_3 , посвідченого 17.05.2007 державним нотаріусом Борівської державної нотаріальної контори Харківської області за реєстровим № 860, з підстав того, що вона має сумнів, що ОСОБА_3 підписував вказаний заповіт (том 1 а.с..

Ухвалою судді Борівського районного суду Харківської області від 21.04.2021 задоволена заява позивачки про забезпечення позову та вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони Борівській державній нотаріальній конторі Харківської області видавати свідоцтво про право на спадщину за заповітом, посвідченим державним нотаріусом Борівської державної нотаріальної контори Харківської області 17 травня 2007 року за реєстровим №860, після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , - ОСОБА_2 (том 1 а.с.31).

Ухвалою судді Борівського районного суду Харківської області від 26.04.2021 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження (том 1 а.с.39).

13.05.2021 відповідачка подала відзив на позовну заяву, у якому зазначила про безпідставність позовних вимог, оскільки заповіт, посвідчений 17.05.2007 державним нотаріусом Борівської нотаріальної контори, відповідає волі заповідача ОСОБА_3 та є вільним його волевиявленням (том 1 а.с.44-46).

17.05.2023 позивачка подала до суду відповідь на відзив, у якій зазначила, що відповідачем не надано доказів на підтвердження обставин, викладених у відзиві (том 1 а.с.64-68).

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 21.05.2023 задоволено клопотання позивачки про витребування доказів копію спадкової справи після смерті ОСОБА_3 (том 1 а.с.85).

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 24.06.2021 у справі призначено судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса (том 1 а.с.120).

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 13.09.2021 витребувані докази, необхідні для проведення судової почеркознавчої експертизи (том 1 а.с.142-143).

24.11.2021 до Борівського районного суду Харківської області надійшов висновок судової почеркознавчої експертизи, згідно з яким підпис від імені ОСОБА_3 у заповіті від його імені від 17.05.2007, зареєстрованому в реєстрі за №860, розташований у графі «Підпис», ліворуч від рукописного запису ОСОБА_3 виконаний ОСОБА_3 (а.с.176-185).

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 01.02.2022 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті (том 1 а.с.223-224).

Розпорядженням голови Верховного Суду №10/0/9-22 від 16.03.2022 Котелевському районному суду Полтавської області визначено територіальну підсудність справ Борівського районного суду Харківської області та Дергачівського районного суду Харківської області.

Відповідно до частини 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» відповідне рішення є підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Котелевського районного суду Полтавської області від 06.03.2023 справа № 614/260/21 надійшла на розгляд судді Шолудько А.В.

Ухвалою судді Котелевського районного суду Полтавської області від 28.04.2023 справа № 619/260/21 прийнята до провадження та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження зі стадії розгляду справи по суті.

У судове засідання сторони, представники сторін та третьої особи повторно не з`явились, про час і місце судових засідань були повідомлені належним чином, у порядку, визначеному п.п. 3, 4 ч. 8, ч. 11 ст. 128 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомили, клопотання про відкладення судового розгляду до суду не подали (том 2 а.с.119-137).

28.11.2023 представник позивачки адвокат Гладченко І.С. надіслала до суду письмову заяву про відсутність повноважень на представництво інтересів позивачки ОСОБА_1 у Котелевському районному суді Полтавської області у справі №614/260/21 (том 2 а.с.117).

28.09.2023 відповідачка ОСОБА_2 подала до суду поштою заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги не визнає у повному обсязі й просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог позивачки (том 2 а.с.96-98). У поданій до Котелевського районного суду Полтавської області письмовій заяві від 09.05.2023, просить прискорити розгляд справи та прийняти відповідне рішення (том 2 а.с. 20-22).

Представник відповідачки адвокат Пацюк Валентина Дмитрівна, 28.08.2023 подала до суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, та просить відмовити у задоволенні позовних вимог позивачки (том 2 а.с.59-60).

Від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Борівської державної нотаріальної контори Харківської області надійшла письмова заява від 18.01.2022 про розгляд справи без участі її представника (том 1 а.с.55-56).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

На підставі частин 1 та 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до пунктів 3, 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

На підставі ч.1ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання.

Згідно з ч.2 ст.131 ЦПК України, якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

На підставі ч.3 ст.131 ЦПК України у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Позивачка ОСОБА_1 своєчасно повідомлялася про дату, час та місце розгляду справи у судових засіданнях, призначених на 31.07.2023, 29.08.2023, 28.11.2023 та 24.01.2024, шляхом направлення судових повісток на адресу її зареєстрованого місця проживання, яка була вказана нею у позовній заяві; у доданій до неї копії паспорта громадянина України; заявах і клопотаннях з процесуальних питань, а саме: АДРЕСА_1 , та матеріалах спадкової справи №15/2021 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , а також шляхом надіслання sms-повідомлень на номер телефону, зазначений у поданій позивачкою ОСОБА_1 до суду заяві від 20.04.2021 про отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою sms-повідомлень, відповідно до якої позивачка взяла на себе зобов`язання повідомляти суд про зміну мобільного телефону та обставини, які перешкоджатимуть отриманню sms-повідомлень (том 1 а.с.19; 22-25, 27-28, 57, 60, 64-6876-78, 79-80, 81, 93,102, 115-117, 130-133, 135, 139-141, 188, 192-194,197,216-217; том 2 а.с. 18, 23-24, 42, 62,78-79, 106-107, 126-127).

Належним чином була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи у судових засіданнях, призначених на 31.07.2023, 29.08.2023, 28.11.2023 та 24.01.2024, й представник позивачки адвокат Гладченко І.С. шляхом направлення судових повісток на зазначену нею поштову адресу та адресу електронної пошти (том 2 а.с. 9-10, 41, 57-58, 66, 72, 126).

Однак, як вбачається з матеріалів справи №614/260/21, представник позивачки адвокат Гладченко І.С. подала до суду письмову заяву про те, що вона не має повноважень на представництво процесуальних прав позивачки у Котелевському районному суді Полтавської області, оскільки договір між адвокатом Гладченко І.С. та позивачем ОСОБА_1 був укладений на представництво інтересів у Борівському районному суді Харківської області, договору про надання правової допомоги у Котелевському районному суді Полтавської області укладено не було (том 2 а.с.117).

За правилами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16.02.2017).

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 24.04.2019 у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 28.03.2023 у справі № 711/7486/19 (провадження № 61-10183св21).

При прийнятті рішення про залишення позову без розгляду, суд приймає також до уваги позицію Верховного Суду, викладену у постанові у справі № 658/1141/18 від 21 вересня 2020 року, згідно з якою ВС наголосив, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Верховний Суд наголосив, що зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його незалежно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Враховуючи, що позивачка, будучи належним чином неодноразово повідомленою про дату, час і місце судового засідання, жодного разу в судове засідання не з`явилась, не повідомила про причини неявки, заяву про розгляд справи за її відсутності не подавала, чим умисно затягує розгляд справи та позбавляє суд можливості ухвалити рішення по суті заявлених вимог, суд, дійшов висновку про наявність підстав, передбачених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, для залишення позовної заяви без розгляду.

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 2 ст. 257 ЦПК України ), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

За наведених вище обставин, процесуальний закон зобов`язує суд залишити позов без розгляду.

Відповідно до частин 9-11 статті 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Враховуючи вищевикладене, оскільки позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду, заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 21.04.2021, слід скасувати (том 1 а.с.31).

Враховуючи викладене та керуючись ч.ч. 9-11 ст. 158, ч. 2 ст. 247, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним заповіту ОСОБА_3 , посвідченого 17.05.2007 державним нотаріусом Борівської державної нотаріальної контори Харківської області за реєстровим № 860, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Борівська державна нотаріальна контора Харківської області.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, позивач після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Скасувати заходи забезпечення позову, які вжиті ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 21.04.2021 у справі №614/260/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Борівська державна нотаріальна контора Харківської області, у виді заборони Борівській державній нотаріальній конторі Харківської області видавати свідоцтво про право на спадщину за заповітом, посвідченим державним нотаріусом Борівської державної нотаріальної контори Харківської області 17 травня 2007 року за реєстровим №860, після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 ,

Заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 21.04.2021, зберігають свою дію до набрання законної сили ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Борівська державна нотаріальна контора Харківської області, у справі №614/260/21.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.В. Шолудько