Справа № 350/109/24
Номер провадження 4-с/350/1/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2024 року селище Рожнятів

Суддя Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області Бейко А.М., ознайомившись із матеріалами клопотання адвоката Вань Ірини Радиславівни заявленого до суду в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в:

Представник ОСОБА_1 - адвокат Вань І.Р. звернулася до Рожнятівського районного суду із клопотанням про скасування арешту майна, у якому просила: 1) визнати незаконними дії держаного виконавця щодо накладення арешту на рахунок НОМЕР_1 , відкритий у банку АТ Ощадбанк на ім`я ОСОБА_1 , зокрема на кошти у сумі 80475, 62 грн. які надійшли на виконання рішення Європейського суду. 2) зобов`язати відповідальних (уповноважених) працівників АТ «Ощадбанк» здійснити виплату коштів на вимогу ОСОБА_1 3) Вжити інших заходів на виконання рішення суду, а саме: проінформувати орган представництва щодо вжиття заходів щодо усунення порушень, вчинених посадовими особами, що унеможливили виконання судового рішення та проінформувати орган представництва про хід виконання рішення.

Також адвокат Вань І.Р. заявила клопотання про витребування до початку розгляду даного клопотання у державного виконавця матеріалів виконавчого провадження або зобов`язати надати доступ до електронного виконавчого провадження.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, вважаю, що заява не відповідає вимогам, передбаченим ст.ст.175, 177 ЦПК України, а тому її слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків, з таких підстав.

Попри те, що клопотання заявника названо як клопотання про скасування арешту майна і не містить жодних процесуальних норм, які на думку заявника слід застосувати для проведення його розгляду (кримінального, цивільного, адміністративного), виходячи із вимог такого клопотання, канцелярією Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області клопотання про скасування арешту майна було зареєстровано в цивільному провадженні з присвоєнням єдиного унікального номеру справи, після чого передано в провадження судді Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області (справа: 350/109/24, провадження: 4-с/350/1/2024), що вбачається з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 січня 2024 року.

Відповідно до ст.447 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

За змістом ч.9 ст.10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Згідно з п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 26.12.2003 № 14 "Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження": скарги, заяви, подання мають відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту позовної заяви, передбаченим положеннями ЦПК України.

Відповідно до п.п.2, 5, 8 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно з ч.ч.1, 5 ст.177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Вказані вимоги заявником не дотримані.

Так, предметом розгляду вищезазначеного клопотання є визнання незаконними дії держаного виконавця щодо накладення арешту на відповідний банківський рахунок, а також зобов`язання відповідальних (уповноважених) працівників АТ «Ощадбанк» здійснити виплату коштів на вимогу ОСОБА_1 .

До матеріалів клопотання не долучено жодних доказів, на підставі яких суд міг би встановити, чи було накладено арешт на рахунок НОМЕР_1 , відкритий у банку АТ Ощадбанк на ім`я ОСОБА_1 , у зв`язку з чим такий арешт був накладений, і чи не скасовано зазначений арешт на час звернення до суду із цим клопотанням.

У поданому до суду клопотанні про скасування арешту на майно адвокат Вань І.Р. заявила клопотання про витребування до початку розгляду даного клопотання у державного виконавця матеріалів виконавчого провадження або зобов`язати надати доступ до електронного виконавчого провадження.

Водночас, у поданому до суду клопотанні, адвокатом не зазначено кола всіх учасників справи, зокрема відповідного відділу державної виконавчої служби або уповноваженої особи державної виконавчої служби, дії якої вона вважає незаконними, як і не зазначено повне найменування їх місцезнаходження (для юридичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

При цьому, якщо клопотання стосується дій конкретного виконавця, то таке клопотання розглядається з його участю, або, у всякому разі, такого виконавця слід належними чином повідомити про дату, час і місце розгляду клопотання.

У разі якщо суд встановить, що виконавець, рішення, дія чи бездіяльність якої оскаржуються, звільнена з посади (не здійснює відповідну діяльність), він зобов`язаний залучити до участі в справі посадову особу, до компетенції якої належить вирішення питання про усунення порушення права чи свободи заявника.

Для виконання зазначених вимог закону слід належним чином повідомити відповідну державну виконавчу службу. Не зазначення у клопотанні вищезазначених конкретних даних про державного виконавця та відповідної виконавчої служби у трудових правовідносинах з якою перебуває виконавець, позбавляє суд можливості залучити цих суб`єктів до участі в розгляді даного клопотання, як і неможливо адресувати вимогу про витребування матеріалів виконавчого провадження, як про це просить адвокат Вань І.Р.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне клопотання залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків клопотання, а саме визначитися із колом учасників справи, оформити заяву відповідно до вимог статей 175 та 177 ЦПК України, а також долучити до матеріалів заяви доказів щодо вищезазначених обставин - накладення арешту на рахунок НОМЕР_1 , відкритий у банку АТ Ощадбанк на ім`я ОСОБА_1 .

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету. Реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи зазначене, залишення клопотання без руху жодним чином не перешкоджає заявнику в доступі до правосуддя після усунення недоліків.

Роз`яснити заявнику, що в разі невиконання вимог ухвали суду, заява, відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України буде вважатися неподаною і повернута йому.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175,177,185 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Клопотання адвоката Вань Ірини Радиславівни заявленого до суду в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна - залишити без руху про що повідомити заявника та надати йому строк встановлений ст.185 ЦПК України - десять днів з дня отримання ним ухвали для усунення недоліків заяви, зазначених в ухвалі.

Роз`яснити заявнику, що у випадку невиконання вимог даної ухвали в передбачений законом строк, заява буде вважатися неподаною та повернута йому.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя А.М.Бейко