Справа № 361/953/24
Провадження № 2-зз/361/17/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2024 року суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Писанець Н.В. вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення позову,-

В С Т А Н О В И В :

29 січня 2024 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зняття арешту з нерухомого майна.

В обґрунтування позовних вимог заявники вказують, що є співвласниками в рівних частинах квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Маючи намір скласти заповіт на дітей, з метою підготовки документів, ОСОБА_1 звернувся до Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Славутицької міської ради, де отримав інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру Речових прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 06.12.2023 року, у розділі Відомості з Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майно зазначено, що на квартиру накладено обтяження у виді арешту (архівний запис) реєстраційний № 44230, зареєстровано 29 червня 2004 реєстратором: Славутицька міська державна нотаріальна контора, підставою цього є ухвала Славутицького міського суду без номеру, від 28.02.2002 року.

Вивчивши матеріали заяви та додані до нього документи, вважаю, що матеріали заяви слід направити за підсудністю до іншого суду за наступних підстав.

За загальним правилом, визначеним ст. 27 ЦПК України позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідно до вимог ч. 1. ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За приписами ч.7 та ч.8 ст.158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Таким чином, суд, який вжив заходи забезпечення позову, може скасувати їх з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Тобто, суд, який застосував заходи забезпечення позову вправі їх скасувати, лише у тому разі, коли відпадуть підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів або у забезпеченні позову в цілому.

Питання, пов`язані із забезпеченням позову, зміною виду чи їх скасуванням вирішуються у порядку, передбаченому ЦПК України, і не можуть бути предметом розгляду в іншому провадженні.

Судом встановлено, що ухвалою Славутицького міського суду від 28 лютого 2002 року вжито заходи забезпечення позову, а саме накладено арешт на спірну квартиру.

Відтак, питання про скасування таких заходів забезпечення позову має вирішуватися в рамках розгляду справи, в межах якої були застосовані вказані заходи, згідно зі вимогами статті 158 ЦПК України. Скасування заходів забезпечення позову, накладених в межах іншої справи, за окремим позовом є підміною компетенції суду, який розглядає справу, в межах якої забезпечено позов.

Таким чином, заходи забезпечення позову у виді арешту нерухомого майна, яке належить позивачам, застосовані Славутицьким міським судом Київської області, можуть бути скасовані лише вказаним судом за вмотивованим клопотанням учасника справи, і не можуть бути предметом розгляду у іншому провадженні.

Подібні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 23 березня 2018 року у справі № 753/21031/16 (провадження № 61-1455св18), від 27 березня 2019 року у справі № 361/2650/16-ц (провадження № 61-17983св18) та від 29 квітня 2020 року у справі № 210/4854/15-ц (провадження № 61-30421св18).

Відповідно до частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Європейський суд з прав людини у пункті 24 рішення від 20 липня 2006 року в справі «Сокуренко і Стригун проти України» зазначив, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 Конвенції передбачає усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів, у тому числі й територіальної.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом (частина 1 ст.8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно з ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

За вимогами ч. 3 ст. 31 ЦПК України, передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження.

Враховуючи викладене, зважаючи на вимоги ст.158 ЦПК України, заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зняття арешту з нерухомого майна слід передати за підсудністю до Славутицького міського суду Київської області після закінчення строків передбачених ч. 3 ст. 31 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.5, 31, 158, 187, 258, 352-354 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зняття арешту, - направити за підсудністю до Славутицького міського суду Київської області.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.В. Писанець