Справа № 127/5436/24
Провадження 2/127/623/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2024 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Сичук М.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу про визнання права власності на нерухоме майно, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу про визнання права власності на нерухоме майно, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, в якому просить суд захистити права його покійної мами ОСОБА_3 та його права як людини та спадкоємця за Законом відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України; визначити право власності на нерухоме майно та захистити право власності на нерухоме майно, квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101); визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 укладеного 17.12.2020 року, в м. Черкаси, між ним та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім того, в прохальній частині позову позивач просить суд вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту у вигляді заборони відчуження на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101). що належить на праві приватної власності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . РНОКПП НОМЕР_1 до моменту набрання рішенням суду в цій справі законної сили, а також заборонити Директору СО Вінницькі міські Е.М. Ігорю Павлову відключати квартиру від електроенергії до моменту набрання рішенням суду в цій справі законної сили.

Стаття 150 ЦПК України визначає види забезпечення позову.

Статтею 151 ЦПК України чітко визначено вимоги до заяви про забезпечення позову.

Відповідно ч.6 ст.151 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви про забезпечення позову фізичною особою сплачується судовий збір в сумі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 4 цього Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України» на 01.01.2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлено в розмірі 3028,00 гривень.

Тобто, за подання фізичною особою до суду заяви про забезпечення позову з 01.01.2024 року має бути сплачено судовий збір в розмірі 605,60 гривень (3028,00 грн. 0,2 %).

Однак позивач до позовної заяви не додав квитанцію про сплату судового збору.

Отже, вимоги заяви про забезпечення позову подано без додержання вимог ст. 151 ЦПК України.

Відповідно до ч. 9 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що вимогу заяви про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Повернення заяви не перешкоджає можливості повторного її подання до суду у разі усунення порушень, що наведені в мотивувальній частині ухвали.

Крім того, дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову (яка визначається дійсною вартістю нерухомого майна), якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п.п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Пред`являючи позов з вимогою майнового характеру, позивач не зазначив ціну позову.

Згідно з п. 16 постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Суд зазначає, що у випадку, якщо у позивача виникають труднощі з визначенням ціни позову, що відповідатиме дійсній вартості спірного майна, позивач не позбавлений можливості провести експертну оцінку такого майна, за результатами якої позивач може визначити вірну ціну позову та, відповідно, сплатити судовий збір в розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».

При цьому суд ні зі змісту позовної заяви, ні з матеріалів, доданих до неї не вбачає, що позивач вживав будь-яких заходів для проведення експертного дослідження (оцінки) з метою встановлення дійсної (реальної) ринкової вартості спірної квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Позивач в позовній заяві заявив 1 немайнову та 1 майнову вимогу.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір в сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто за немайнову позовну вимогу позивачем має бути сплачено судовий збір в сумі 1073,60 гривень.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір в сумі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі, якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Суд враховуючи, що в матеріалах наявна копія оспорюваного договору купівлі-продажу квартири, з якого вбачається що продаж квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101) за домовленістю 17.12.2020 року відбувся за ціною 920 884,43 грн., суд вважає за необхідне надати можливість позивачу сплатити судовий збір в розмірі, що визначено Законом України «Про судовий збір», а саме 9208.84 грн.

Вищевикладене є недоліками позовної заяви, які повинні бути усунуті позивачем шляхом зазначення реальної ціни позову на момент звернення до суду з позовною заявою, виходячи з дійсної (ринкової) вартості спірної квартири, доказів сплати судового збору, сплаченого враховуючи вірну ціну позову, та шляхом зазначення в позовній заяві в новій редакції дійсної (реальної) ціни позову.

Крім того, суд звертає увагу позивача на ним у позові зазначено третьої особою ОСОБА_3 , яка відповідально до наявного в матеріалах позовної заяви свідоцтва про смерть ІНФОРМАЦІЯ_3 померла і не може бути будь-якою стороною по справі, а тому в даному випадку позивачу необхідно усунути такий недолік позовної заяви, виключивши із позову особу, яка вже померла.

Також позивачу необхідно конкретизувати свою позовну вимогу та належним чином її обґрунтувати, у відповідності до заявлених позовних вимог.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому п`ять днів для усунення наведених недоліків з дня отримання позивачем ухвали суду.

Керуючись ст. ст. 149, 151-154, 175,177, 185, 258-261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 в частині вимог про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу про визнання права власності на нерухоме майно, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви про забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню до суду із такою заявою після усунення умов, що стали підставою для її повернення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу про визнання права власності на нерухоме майно, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири залишити без руху та надати позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, з дня отримання позивачем даної ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що в разі, якщо у встановлений строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, вона вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу, що не перешкоджатиме повторному зверненню до суду з позовною заявою.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана щодо повернення вимоги про забезпечення позову протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: