Справа № 451/1536/23
Провадження № 2/451/69/24
РІШЕННЯ

іменем України

16 січня 2024 року місто Радехів

Радехівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Куцик-Трускавецької О.Б.,

секретар судового засідання Мурин Н.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Радехівської міської ради Львівської області та ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

Стислий виклад позиції сторін

На розгляд Радехівського районного суду Львівської області поступила позовна заява ОСОБА_1 , подана її представником адвокатом Фреєм А.В., до Радехівської міської ради Львівської області (відповідач-1) та до ОСОБА_2 (відповідачка-2),в якій просить суд:

визначити для позивачки додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті спадкодавця ОСОБА_3 (батька позивачки), який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили;

судові витрати просить покласти на позивачку.

В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору покликається на те, зокрема, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивачки ОСОБА_3 . Після його смерті залишилося спадкове майно (земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 1,7176 га, що розташовані на території Оглядівської сільської рали Радехівського району Львівської області, що належали Спадкодавцю на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії IV-ЛВ № 061461 зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право приватної власності на землю за №8208). За життя ОСОБА_3 заповідального розпорядження не залишив, отже спадкування відбулося за законом. У 2023 позивачка дізналася, що матір після смерті батька не здійснювала оформлення прав на належне батькові майно. При зверненні до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини їй було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини з підстав пропуску строку, встановленого для її прийняття.

Відповідачі правом на подання відзиву не скористався.

У підготовче засідання сторони участі уповноважених представників не забезпечили.

Зважаючи на вимоги частин 1, 3 статті 211, частини 1 статті 223 та частини 2 статті 247 ЦПК України суд доходить висновку про можливість проведення розгляду справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заяви, клопотання учасників справи

06.11.2023 представником позивачки, адвокатом Фреєм А.В., подано на розгляд суду заяву про усунення недоліків позовної заяви (а.с.25).

16.01.2024 від представника позивачки та від відповідачів на розгляд суду поступили заяви про розгляд справи без їх участі.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою судді Радехівського районного суду Львівської області від 31.10.2023 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків (а.с.22-23).

Ухвалою судді Радехівського районного суду Львівської області від 07.11.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.33-34).

Ухвалою судді від 12.12.2023 справу призначено до відкритого підготовчого засідання на 16.01.2024 (а.с.41).

Суд, з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи з такого.

Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Батьками ОСОБА_4 є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (а.с.11).

ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 49 років помер ОСОБА_3 (а.с.10).

15.03.2012 відділом реєстрації актів цивільного стану Бориславського міського управління юстиції Львівської області між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 зареєстровано шлюб, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис №35. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно « ОСОБА_6 » (а.с.12).

Довідкою №446 від 07.07.2022, виданою старостою сіл Гута-Скляна, Дубини, Монастирок-Оглядівський, Оглядів, Опліцько, встановлено, що ОСОБА_3 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 був зареєстрований та проживав в АДРЕСА_1 . На день смерті разом із померлим ОСОБА_3 зареєстрованих осіб не було. Заповіт від імені померлого не посвідчувався (а.с.13).

З витягу з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання №46-16-2 від 01.11.2018 ОСОБА_1 з 31.07.2012 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.16).

Згідно Державного акта на право приватної власності на землю серії IV-ЛВ № 061461 зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право приватної власності на землю № 8208 від 16.03.2000, ОСОБА_3 належить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,7176 га, що розташована на території Оглядівської сільської ради (а.с.14).

21.09.2023 Радехівською державною нотаріальною конторою Мельник Оксані Ярославівни відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно після смерті ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, встановленого статтею 1270 ЦК України, що слугувало підставою для звернення до суду з позовом у даній справі (а.с.17).

Відповідно до даних витягу зі Спадкового реєстру №74044112 від 21.09.2023 після смерті ОСОБА_3 спадкова справа не заводилася (а.с.15).

Зміст спірних правовідносин

Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з пропуском позивачкою строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини та відмовою нотаріуса з цієї причини у видачі позивачці свідоцтва про право на спадщину після смерті спадкодавця.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі ЦК України).

Відповідно до приписів частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з положеннями частин 1 та 2 статті 1169 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Вимогами частини 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини є смерть спадкодавця.

Відповідно до приписів частини 1 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з положеннями частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах.

Крім цього, суд бере до уваги роз`яснення, викладені у пункті 24 Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», відповідно до яких особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову

Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що позивачка ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на спадкове майно.

За життя ОСОБА_3 заповідального розпорядження не зробив.

ОСОБА_1 у визначений законом строк не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини, оскільки останній не було відомо, що матір`ю не оформлялись спадкові права.

Надаючи оцінку аргументам позивачки суд зауважує, що за загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що у разі пропуску спадкоємцем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова ВС від 13 березня 2020 року у справі №314/2550/17).

Наведені позивачкою причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини заслуговують на увагу, оскільки, на переконання суду, є поважними. Так, позивач не зверталась з заявою про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо, що спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилася.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності суд вважає, що позов необхідно задовольнити повністю.

На підставі статей 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України та керуючись статтями 10, 19, 81, 89, 200, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, Радехівський районний суд Львівської області,

ухвалив:

позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт № НОМЕР_1 , орган що видав 4616, адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , PHOKПП НОМЕР_2 ) до Радехівської міської ради Львівської області (місцезнаходження: проспект Відродження, 3, м.Радехів, Львівська область) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий 01.09.1998 Радехівським РВ УМВС у Львівській області, адреса реєстрації і проживання: АДРЕСА_3 , PHOKПП НОМЕР_4 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити для ОСОБА_1 додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті спадкодавця ОСОБА_3 (батька позивачки), який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Судові витрати у справі покласти на позивачку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Головуючий суддяО. Куцик-Трускавецька