РОЗДІЛЬНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/350/24

Номер провадження: 2-н/511/28/24

06 лютого 2024 року суддя Роздільнянського районного суду Одеської області Бобровська І В., розглянувши заяву Акціонерного товариства «ОДЕСАГАЗ» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надання послуг ЖКГ, -

ВСТАНОВИВ:

24.01.2024 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшла вищевказана заява про видачу судового наказу, яка мотивована тим, що між Акціонерним Товариством «Одесагаз» та ОСОБА_1 було укладено договір розподілу природного газу на підставі заяви - приєднання боржника. В порушення своїх зобов`язань споживач ОСОБА_1 не здійснює оплату за послугу з розподілу природного газу, у зв`язку з чим у нього виникла заборгованість перед АТ «Одесагаз» у сумі 1064,00 грн.

06.02.2024 року на запит суду в порядку ч.5 ст.165 ЦПК України надійшли відомості з органу реєстрації місця проживання про зареєстроване місце проживання боржника.

Відповідно до п.6.6. Договору оплата вартості послуги з розподілу природного газу за цим Договором здійснюється Споживачем, який є побутовим, до 20 числа (включно) місяця, в якому надаються послуги з розподілу природного газу, на підставі рахунка Оператора ГРМ.

Між АТ «Одесагаз» та ОСОБА_1 було укладено Заяву приєднання до умов договору розподілу природного газу від 13.10.2021 року, відповідно до умов якої АТ «ОДЕСАГАЗ» здійснює розподіл природного газу на об`єкт споживача за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно особового рахунку № НОМЕР_1 , відкритого на ім`я ОСОБА_1 сума заборгованості за послугу розподілу природного газу становить 1064,00 грн.

На підставі викладеного, у зв`язку з невиконанням ОСОБА_1 умов договору розподілу природного газу, представник позивача просить суд стягнути з ОСОБА_1 заборгованості за надання послуг ЖКГ в розмірі 1064,00 грн. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 308,80 грн.

Дослідивши заяву про видачу судового наказу, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до п. 1 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження" від N 14 від 23.12.2011 наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

У відповідності до ч. 1ст. 160 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Згідно з п. 3 ч. 1ст. 161 ЦПК України, судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Пунктом 7 частини 1статті 168 ЦПК України передбачено, що під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті

Відповідно до п. 5 ч. 1ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.

Відповідно до ст. 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Пунктом 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 N 14 "Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження" роз`яснено, що наявність спору про право, яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. При вирішенні питання про наявність чи відсутність спору про право мають ураховуватися обставини, зокрема, якщо із доданих документів вбачається пропуск позовної давності.

До заяви про видачу судового наказу Акціонерним товариством «Одесагаз» долучена довідка про стан розрахунків з АТ «Одесагаз» за період з 01.09.2020 року по 24.01.2024 року, з якої вбачається, що фактичний об`єм розподіленого газу за період з 01.09.2020 року по 24.01.2024 року складає 1403,41 м. куб., залишок заборгованості на рахунку споживача станом на 24.01.2024 року складає 1064,00 грн.

З заявою про видачу судового наказу представник заявника звернувся до суду 24.01.2024 року, тобто більш ніж через три роки з моменту виникнення права вимоги.

При вирішенні питання про стягнення вказаної заборгованості з боржника в порядку наказного провадження, останній буде позбавлений можливості звернутися до суду з відповідною заявою про застосування строків позовної давності, чим можуть бути обмежені його права.

Крім того, суд зазначає, що з урахуванням вказаних обставин, заявлені вимоги не є безспірними, оскільки з`ясування питання щодо дотримання строків позовної давності можливо лише в порядку позовного провадження.

Враховуючи викладене, а також те, що Акціонерне товариство «ОДЕСАГАЗ» заявлено вимогу, що перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, тому на підставі п. 5 ч. 1ст. 165 ЦПК України суддя вважає необхідне відмовити у видачі судового наказу.

Керуючись ст. ст. 160,161,165,166 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити Акціонерному товариству «ОДЕСАГАЗ» у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надання послуг ЖКГ.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 2 ст. 166 ЦПК України, відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 3-6 частини першої статті 165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя : І . В . Бобровська