ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/116/24
провадження № 2/753/2870/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" березня 2024 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., розглянувши клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін у цивільній справі за позовом Житлово-будівельного кооперативу "Річковик-5" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

25 грудня 2023 року ЖБК "Річковик-5" звернулося до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що ЖБК "Річковик-5" надає послуги з управління будинком, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідач є власником квартири № 30 вказаного будинку та споживачем житлово-комунальних послуг, які надаються позивачем. У зв`язку з тим, що відповідач неналежно виконує обов`язки щодо сплати отриманих послуг, у нього в період з 01 жовтня 2021 року по 01 листопада 2023 року утворилася заборгованість, яка складає 5 679, 53 грн, та яку позивач просить суд стягнути на свою користь

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 січня 2024 року позовну заяву було передано для розгляду судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 11 січня 2024 року. У період з 17 січня 2024 року по 19 січня 2024 року включно суддя була відсутня у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю.

23 січня 2024 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача.

Ухвалою суду від 25 січня 2024 року відкрито провадження у справі та визначено проводити її розгляд у порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

27 лютого 2024 року до суду від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи в судовому засіданні із викликом (повідомленням) сторін, у якому відповідач зазначає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування потребують проведення судового засідання, з метою забезпечення права відповідача на справедливий суд та забезпечення реалізації прав, передбачених ЦПК України. Окрім того, відповідач зазначає, що судом при відкритті провадження справу було віднесено до малозначиних, та наголошує на тому, що Рішенням Конституційного Суду №10-р(ІІ)/2023 від 22 листопада 2023 року пункт перший частини шостої статті 19 ЦПК України (у якому зазначено, що малозначними є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) було визнано таким, що не відповідає Конституції України.

Вивчивши доводи поданого клопотання, суд приходить до такого.

За загальним правилом, встановленим статтею 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються: малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Відповідно пункту другого частини шостої статті 19 ЦПК України, малозначними є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) ціну позову;

2) значення справи для сторін;

3) обраний позивачем спосіб захисту;

4) категорію та складність справи;

5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо;

6) кількість сторін та інших учасників справи;

7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини п`ятої статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Подане відповідачем клопотання не містить жодного обгрунтування та підстав для необхідності розгляду справи з викликом сторін у судове засідання.

Окрім того, суд зазначає, що при відкритті провадження, відносячи справу до малозначних, суд керувався положеннями пункту другого частини шостої статті 19 ЦПК України, у якому йдеться про те, що малозначними є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тож зауваження відповідача, у якому він посилається на те, що судом справу було віднесено до малозначних, всупереч Рішення Конституційного Суду №10-р(ІІ)/2023 від 22 листопада 2023 року про визнання неконституційним пункту першого частини шостої статті 19 ЦПК України щодо того, що малозначними є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, не є доцільними.

Поміж іншим суд вважає за необхідне наголосити на тому, що відповідно до пункту 3 резолютивної частини Рішення Конституційного Суду №10-р(ІІ)/2023 від 22 листопада 2023 року пункти 1, 5 частини шостої статті 19 Цивільного процесуального кодексу України, визнані неконституційними, утрачають чинність через шість місяців із дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

Враховуючи викладені обставини, а також з огляду на відсутність будь-яких аргументів відповідача у клопотанні на обґрунтування необхідності розгляду справи саме з викликом сторін у судове засідання, зважаючи на предмет та підстави позову, ціну позову, що складає 5679,53 грн, враховуючи характер спірних правовідносин, та обсяг обставин, що має бути встановлений судом під час розгляду справи, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача щодо розгляду справи з викликом сторін в судове засідання.

Окрім того, суд наголошує, що відповідно до статті 178 ЦПК України, відповідач має право подати відзив на позов разом з доказами, що підтверджують заперечення проти позову, у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання копії ухвали про відкриття провадження у справі. До відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

В разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

На підставі викладеного, керуючись статтями 19, 274, 277, 279, 259, 260 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд цивільної справи за позовом Житлово-будівельного кооперативу "Річковик-5" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги в судовому засідання з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: К.В. Шаповалова