Справа № 585/168/24
Номер провадження 2/585/288/24
У Х В А Л А

24 січня 2024 року м.Ромни

Суддя Роменського міськрайонного суду Сумської області Цвєлодуб Г.О., розглянувши матеріали позовної заяви ТОВ «Бізнес Позика», в інтересах якого як представник за довіреністю звертається ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

15 січня 2024 року, через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС на розгляд Роменського міськрайонного суду Сумської області було подано позовну заяву від ТОВ «Бізнес Позика», в інтересах якого звернулась представник за довіреністю від юридичної особи Цюпа О.В., до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, у сумі 68647 грн. 15 коп. та судових витрат.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.01.2024 головуючим суддею визначено суддю Роменського міськрайонного суду Цвєлодуб Г.О.

Також, на виконання вимог ч.6 ст. 187 ЦПК України, 16.01.2024 року суд звертнувася до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Відповідно до повідомлення УАП РМР Сумської області, яка надійшла до суду 23.01.2024 р., відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, при вирішенні суд питання щодо наявності підстав для відкриття провадження за вказаними матеріалами цивільного позову було встановлено наступне.

Згідно із ч. 1 ст. 175 ЦПК України, позовна заява підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (ч. 3 ст. 58 ЦПК України).

Отже, процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії як «представництво» і «самопредставництво».

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності).

Щодо здійснення представництва за довіреністю, то відповідно до ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ст. 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами (ч. 3 ст. 62 ЦПК України).

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (ч. 4 ст. 62 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 245 ЦК України довіреність, що видається у порядку передоручення, підлягає нотаріальному посвідченню, крім випадків, встановлених частиною четвертою цієї статті.

Позовна заява підписана Цюпа О.В. як представником юридичної особи. До матеріалів позовної заяви подано довіреність в порядку передоручення від 24.10.2023 на ім`я Цюпи О.В., яка сформована у системі «Електронний суд» та видана з порушенням вимог ч. 2 ст. 245 ЦК України, оскільки не містить підпису посадової особи та печатки підприємства, не є такою, що посвідчена нотаріально тощо.

Крім того, до матеріалів позовної заяви також додано копію довіреності за №3 від 17.10.2023, видану директором Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес позика» Гайворонською Марією Миколаївною, яка діє на підставі Статуту, на ім`я ОСОБА_1 , копію Положення про самопредставництво юридичної особи, звтердженого дитоекроом ТОВ ОСОБА_3 09.01.2024 року, копію наказу від 13.10.2023 року за № 49-к/тр, про прийняття на посаду молодшого юрисконсульта ОСОБА_1 , з випробувальним терміном на 3 місяці, та витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес позика», сформований станом на 04.11.2022.

При цьому, за інформацією, що міститься у вказаному витягу, директором Товариства є Гайворонська Марія Миколаївна, яка діє як керівник юридичної особи із правом підпису, із обмеженнями, що визначені статутом Товариства від 12.10.2022 року, органами управління ТОВ «Бізнес Позика» є загальні збори учасників та директор.

Водночас, копії статуту Товариства, згідно якого визначено повноваження директора та обмеження у праві підпису тощо, інших доказів щодо того, що станом на дату видання довіреності (24.10.2023 або 17.10.2023) Гайворонська Марія Миколаївна, обіймаючи посаду директора Товариства з обмеженою відповідальність «Бізнес Позика», згідно Статуту Товариства була уповноважена від імені товариства видавати довіреність та затверджувати Проложення про самоспредставництво юридичної особи - суду не надано.

Таким чином, хоча до матеріалів справи додані документи, які підтверджують перебування особи - підписанта в трудових відносинах з юридичною особою, однак не надано інформацію про перебування такого представника в статусі адвоката, внесення і відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про ОСОБА_1 , як особу, яка може вчиняти дії від імені Товариства з обмеженою відповідальність «Бізнес Позика» щодо представництва юридичної особи.

За наведеного судом зауважується, що ст. 57 Господарського кодексу України визначено, що в установчих документах (Статуті, Положенні тощо) повинно бути вказано наступне: склад і компетенція його органів управління; порядок прийняття ними рішень; інші відомості, пов`язані з особливостями організаційної форми суб`єкта господарювання.

У той же час, подане суду Положення про самопредставництво ТОВ «Бізнес Позика», затверджене 09.01.2024 року підписом директора ТОВ М.Гайворонської та печаткою Товариства, за умови не подання до суду копії статуту Товариства, яким визначено обмеження повноважень директора юридичної особи, та загалом склад і компетенція його органів управління, не має юридичної сили та не доводить повноваження директора для затвердження такого локального нормативного акту, який є єдиними документом, що містить інформацію про право молодшого юрисконсульта ОСОБА_1 на звернення з позовними заявами до суду та підпису від імені Товариства.

При цьому, Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 року по справі № 303/4297/20, провадження№14-105цс21 зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Суд наголошує, що до позовної заяви не долучено доказів на підтвердження повноважень Цюпи О.В. на право підпису від ТОВ «БізнесПозика» позовної заяви, зокрема за статутом чи положенням (затвердженим відповідно до закону відповідним органом управління юридичної особи), або за посадовою інструкцією чи трудовим договором (контрактом), а для самопредставництва юридичної особи у малозначних справах не достатньо виданої нею на ім`я одного з працівників довіреності, про що зробила висновок Велика Палата Верховного Судув ухвалі від 08.06.2022 року у справі № 303/4297/20.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на вищевикладене, вивчивши матеріали позовної заяви, суддею встановлено, що заяву подано та підписано особою, яка не надала суду належні документи на підтвердження наявності повноважень на підпис позовної заяви та звернення з позовною заявою до суду від імені та в інтересах позивача, що є підставою для повернення позовної заяви відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Частиною 7 ст. 185 ЦПК України передбачено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі наведеного і, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 187, 255, 354 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Матеріали позовної заяви ТОВ «Бізнес Позика», в інтересах якого як представник за довіреністю звертається ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - повернута особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали шляхом подання апеляційної скарги.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Роменського міськрайонного суду Г. О. Цвєлодуб