КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 367/2046/22
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/4543/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Слюсар Т.А.,

суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,

за участю секретаря судового засідання Гижицької Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Тітової Олени Олександрівни в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 04 вересня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду у складі судді Третяк Я.М.,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю та поділ спільного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В :

У липні 2022 року ОСОБА_2 звернулася у суд із позовом до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю та поділ спільного майна подружжя, в якому просила встановити факт спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу між сторонами та визнати за позивачкою право власності на 1/2 частку спільного майна подружжя.

У серпні 2023 року адвокатом Притульською Л.В. в інтересах позивачки до суду подано заяви про залишення позову розгляду.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 04 вересня 2023 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі адвокат Тітова О.О. в інтересах ОСОБА_1 не погоджується з указаною ухвалою та просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду справи до суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що оскаржувана ухвала є незаконною і необґрунтованою, оскільки суд порушив норми процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали та невідповідності висновків суду обставинам справи.

Зазначено, що 09 серпня 2023 року позивач та представник позивача не з'явилися до суду. Проте, представник позивача надав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, яка була неналежним чином - відсутній підпис. 04 вересня 2023 року суд отримав заяву представника позивача про залишення позовної заяви без розгляду, оформлену належним чином.

Вказано, що відомості про повідомлення позивача та представника позивача про судове засідання 04 вересня 2023 року в матеріалах справи відсутні. Повідомлення про вручення судової повістки або відсутності особи за її місцезнаходженням матеріали цивільної справи не містять, що підтверджує неналежне повідомлення позивача про розгляд справи.

Зазначає, що суд не мав право залишати позов без розгляду, оскільки це суперечить статті 128, 257 ЦПК України.

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду, натомість в даній справі було проведено декілька підготовчих судових засідань, долучено докази, відзив, розглянуті клопотання, призначено справу до розгляду, сторонами надано пояснення, допитані свідки.

Посилається на те, що залишення позову без розгляду в незаконний спосіб надасть можливість позивачу повторно звернутися до суду та розпочати новий процес на ще декілька років.

Відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку (а.с. 245-246), тому колегія суддів відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України вважає за можливе розглядати справу у їх відсутності.

При цьому, враховує надходження 23.01.2024 на адресу суду від представника ОСОБА_1 , адвоката Тітової О.О. клопотання про відкладення справи розглядом у зв`язку з перебуванням її на навчанні за межами країни. Між тим, належних доказів на підтвердження поважності причин неявки в судове засідання не долучено, остільки переклад долученого до клопотання у якості додатку: Olena Titova Visa letter» викладено іноземною мовою, що виключає можливість перевірити заявлені у клопотанні обставини. За наведених підстав, подане по справі клопотання колегія суддів відхиляє.

Колегія суддів, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає апеляційну скаргу такою, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Таким вимогам оскаржувана ухвала суду відповідає в повній мірі.

Частиною 1 статті 367 ЦК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково доданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Залишаючи без розгляду позов ОСОБА_3 , районний суд, керуючись п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України виходив з того, що остання належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи, проте повторно не з`явилася в судове засідання.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Частиною третьою статті 13 ЦПК України визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Установлено, що справа в провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває з травня 2022 року.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 12.09.2022 відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання на 19.10.2022 о 10:00 (а.с. 55-56).

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 19.12.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 08.02.2023 о 10:00 (а.с. 114-115).

Так районний суд, залишаючи без розгляду позов, виходив з того, що в судові засідання 09.08.2023 та 04.09.2023 позивачка не з`явилася й цього дня районним судом прийнято рішення про залишення без розгляду поданого по справі позову, остільки позивач як особа, що належно повідомлена про розгляд справи, двічі поспіль не з`явився у судове засідання.

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції діяв у межах повноважень та у визначений процесуальним законом спосіб.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21), від 26 квітня 2023 року у справі № 758/14353/17 (провадження № 61-2650св23).

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється залежно від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи може свідчити про порушення частини першої статті 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнова проти України", заява № 36655/02, пункти 66, 69).

Таким чином, суд зобов`язаний відповідним чином реагувати на дії позивача та залишати позов без розгляду в разі повторної неявки до суду належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19) та від 27 травня 2020 року у справі № 9901/11/19 (провадження № 11-122заі20) викладено правову позицію про те, що загальнообов`язкові процесуальні правила є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який вимушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Разом з тим, зі справи убачається, що підставою залишення позову без розгляду неявка позивача чи його представника в судові засідання призначенні на 09.08.2023 та 04.09.2023.

Убачається, що представник позивачки був присутнім під час засідання 27.07.2023 та повідомлений про оголошення перерви на 09.08.2023 (а.с. 190-192).

При цьому, 09.08.2023 представник позивачки адвокатом Прилуцькою Л.В. подано заяву про залишення позову без розгляду.

10.08.2023 позивачку та її представника через смс-повідомлення за номером телефона було повідомлено про судове засідання (а.с. 212-215).

Більше того стороною позивача не надано будь-яких заперечень щодо залишення без розгляду її позову з підстав зазначених в ухвалі суду, яку оскаржує відповідач та вважає судове рішення таким, що порушує процесуальні права іншої сторони спору.

За таких обставин, коли позивачка погодилася з ухвалою суду, якою залишено поданий нею позов без розгляду з причин повторної неявки у судове засідання й, відповідно, оскаржуване судове рішення не вважає таким, що порушує її процесуальні права, правові підстави до задоволення апеляційної скарги відповідача по справі, відсутні.

Окрім цього, підлягає врахуванню й наявність у позивача також права подати заяву про залишення позову без розгляду, остільки він на власний розсуд розпоряджається своїми правами, таке право є абсолютним і не залежить від волі інших учасників процесу й надане заявнику право на подання такої заяви не залежить від думки інших учасників справи і суд не зобов`язаний при вирішенні відповідного питання з`ясовувати обставини, які стосуються суті справи або мотивів, у зв`язку з якими така заява подана.

Суд не наділений повноваженнями відмовити позивачу, який просить не розглядати його позовні вимоги по суті.

Схожих висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 23 листопада 2022 року у справі № 759/14677/21.

У рішення від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Аргументи апеляційної скарги не заслуговують на увагу й відхиляються апеляційною інстанцією.

Отже ухвалу суду першої інстанції постановлено з додержанням норм процесуального права, підстав для її зміни або скасування не вбачається.

З огляду на вищевикладене доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та не дають підстав для висновку про порушення судом норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення питання щодо залишення позову ОСОБА_2 без розгляду.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу адвоката Тітової Олени Олександрівни в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 04 вересня 2023 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дати складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 05 лютого 2024 року.

Суддя-доповідач:

Судді: