Справа № 392/53/24
Провадження № 2/392/261/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 січня 2024 року м. Мала Виска

Суддя Маловисківського районного суду Кіровоградської області Кратко Д.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Беспалова Наталка Олександрівна до ОСОБА_2 , третя особа Маловисківська державна нотаріальна контора Кіровоградської області про визнання права на обов`язкову частку у спадщині, -

в с т а н о в и в :

Адвокат Беспалова Н.О., діючи в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 в якому просила суд:

- визнати за позивачем ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на ? частку житлового будинку з господарсько - побутовими будівлями, що розташований в АДРЕСА_1 .

Позовна заява надійшла до суду в електронній формі, яка містить зазначення про те, що документ було сформовано в системі «Електронний суд».

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Пунктом 4 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Однак, в порушення зазначених вимог, представником позивача не зазначено розмір частки житлового будинку, на яку позивач ОСОБА_1 бажає визнати право власності.

Крім того, 17 липня 2020 року Верховна Рада України прийняла Постанову № 3650 «Про утворення та ліквідацію районів», відповідно якої с. Злинка знаходиться на території Новоукраїнського району Кіровоградської області, проте відповідно до позовних вимог представник позивача просить визнати право власності на будинок, який розташований в Маловисківському районі.

Враховуючи зазначене вище, представнику позивача необхідно привести у відповідність заявлені нею позовні вимоги.

Відповідно до частини 1 статті 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Проте, до матеріалів позовної заяви не долучено доказів надсилання листом з описом вкладення відповідачу та третій особі копій поданих до суду документів.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Частиною 5 статті 14 ЦПК України визначено, що Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Частиною 6 статті 14 ЦПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

За змістом частини 7 статті 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Однак, у позовній заяві не зазначено про наявність або відсутність зареєстрованих електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку, відносно визначених учасників справи, а тому представнику позивача необхідно вказати про наявність або відсутність зареєстрованих електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку відносно учасників справи.

Крім того, відповідно до пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За змістом пунктів 2 та 9 частини 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до суду з майновою вимогою та просить суд про визнання права власності на частку житлового частку житлового будинку з господарсько - побутовими будівлями, що розташований в АДРЕСА_1 .

При цьому, позивач визначив ціну позову у розмірі 20235 грн та, як наслідок, суму судового збору в розмірі 1211,00 грн., яка сплачена за вимогу майнового характеру та обрахована відповідно до висновку про вартість житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами станом на 08 травня 2018 року, що розташований в АДРЕСА_1 від 16 травня 2018 року.

Однак, суд зазначає, що визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості майна, виходячи з наступного.

Підпунктом а) пункту 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

За аналізом наведених правових норм, суддя вказує на те, що зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено, що незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

За приписом статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

За нормою абзацу 3 пункту 2 розділу ІV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України 17 травня 2018 року № 658, строк дії звіту про оцінку не може перевищувати шість місяців з дати оцінки, що зазначається в такому звіті.

Наданий до позовної заяви висновок про вартість майна виготовлений ТОВ Науково-дослідне консалтингове підприємство «Пектораль» із зазначенням дати оцінки - 08 травня 2018 року.

Отже, з урахуванням визначеного шестимісячного строку чинності звіту про оцінку майна, наданий до позовної заяви висновок ТОВ Науково-дослідне консалтингове підприємство «Пектораль» від 08 травня 2018 року - не відображає дійсну вартість майна, яке є предметом даного спору, станом на день звернення до суду - 05 січня 2024 року.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Представником позивача долучено до матеріалів справи квитанцію про сплату позивачем судового збору за вимогу майнового характеру у розмірі 1211,00 грн, однак враховуючи вимоги вказаного законодавства України, судовий збір сплачено не в повному обсязі.

Разом з тим, оскільки представником позивача не надано звіту щодо вартості нерухомого майна дійсної на момент розгляду справи, тому суду не можливо встановити правильність визначеної ціни позову та сплаченого судового збору за заявленою позивачем вимогою майнового характеру.

За таких обставин, позивачу або її представнику необхідно надати суду, а також направити іншим учасникам справи - уточнену позовну заяву з зазначенням ціни позову, що буде відповідати дійсній вартості нерухомого майна, надати звіт про оцінку спірного майна, на підставі якого скорегувати сплачений судовий збір за подання позовної заяви до суду, в разі необхідності сплативши судовий збір за вимогу майнового характеру в розмірі 1% від ціни позову, але не менше ніж розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та надати до суду докази його сплати.

Враховуючи викладене, позовну заяву на підставі статті 185 ЦПК України слід залишити без руху, як таку, що подана без додержання вимог статей 175, 177 ЦПК України, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Беспалова Наталка Олександрівна до ОСОБА_2 , третя особа Маловисківська державна нотаріальна контора Кіровоградської області про визнання права на обов`язкову частку у спадщині - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом 7 (сім) днів з дня отримання ухвали.

Запропонувати позивачу в установлений строк виправити зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки позовної заяви.

Роз`яснити позивачу право протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали усунути виявлені недоліки.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.М. Кратко