Провадження № 2др/712/72/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 січня 2024 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого /судді Троян Т.Є.

за участі секретаря П`ятун Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Макеєва Валерія Федоровича про винесення додаткового рішення в частині стягнення витрат на правничу допомогу у справі за позовом Черкаської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно утримуваних грошових коштів -,

В С Т А Н О В И В:

20 грудня 2023 року у зазначеній вище справі постановлено рішення, яким позов Черкаської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно утримуваних грошових коштів задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь міського бюджету м.Черкаси безпідставно утримувані кошти за час фактичного користування земельною ділянкою за період з 12 жовтня 2020 року по 26 квітня 2021 року у розмірі 14 473,19 гривень. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради судовий збір в розмірі 402,60 гривень.

Так, 22 грудня 2023 року до Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся адвокат відповідачки ОСОБА_1 ОСОБА_2 із клопотанням про винесення додаткового рішення в частині стягнення витрат на правову допомогу адвоката з позивача -Черкаської міської ради.

В клопотанні адвокат позивача ОСОБА_1 Макеєв В.Ф просить суд винести додаткове рішення, яким стягнути з Черкаської міської ради на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 гривень.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 25 грудня 2023 року клопотання прийнято до провадження, розгляд заяви вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

У січні 2024 року представником позивача Черкаської міської ради Слинько М.Г. скеровано до суду заперечення на клопотання про стягнення витрат на правничу допомогу, яке одночасно є клопотанням про зменшення розміру судових витрат (у випадку задоволення заяви). У запереченнях представник вказував на те, що представником відповідача в супереч вимогам ст.83 ЦПК України не було надіслано позивачу клопотання про ухвалення додаткового рішення разом із додатками, що є підставою для залишення такої заяви без розгляду. Відповідачем у відзиві не було належним чином подано попередній розрахунок сум судових витрат, які сторона понесла або очікує понести у зв`язку із розглядом справи. Крім того, справа не характеризується наявністю виключної правової проблеми, спірні правовідносини не вирізняються своєю складністю, а тому заявлена представником сума правничої допомоги в розмірі 10 000 грн. є неспівмірною із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (підготування відзиву та клопотання про застосування позовної давності).

Дослідивши матеріали заяви судом встановлено наступне.

З матеріалів справи вбачається, що представництво інтересів відповідачки ОСОБА_1 у суді першої інстанції здійснював адвокат Макеєв Валерій Федорович, який на підтвердження повноважень представника надав суду ордер на надання правничої (правової) допомоги СА №1068486, виписаний на підставі договору про надання правової допомоги №152 від 01.11.2021 року; договір про надання правової допомоги №152 від 01.11.2021 року, акт наданих послуг від 20.12.2023, з якого вбачається обсяг наданих послуг та підтвердження розрахунку в розмірі 10 000 грн. Отже, загальний розмір витрат на оплату послуг складає 10 000 гривень.

У своїх запереченнях на клопотання про ухвалення додаткового рішення представник позивача, зокрема, вказує, що представником відповідача в супереч вимогам ст.83 ЦПК України не було надіслано позивачу клопотання про ухвалення додаткового рішення разом із додатками, що є підставою для залишення такої заяви без розгляду.

Аналізуючи зазначені доводи суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частин першої, третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу.

Згідно з частинами четвертою-шостою статті 137 ЦК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частини восьмої статті 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Згідно із частинами першою, другою та п`ятою статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

ЄСПЛ вказав, що принцип рівності сторін один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (No. 2), № 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 08 квітня 2010 року).

У додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19) зроблено такі висновки: «Із запровадженням з 15 грудня 2017 року змін до ЦПК України законодавцем принципово по новому визначено роль суду у позовному провадженні, а саме: як арбітра, що надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами у справі, та не може діяти на користь будь-якої із сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства.

Саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони.

Принцип змагальності знайшов свої втілення, зокрема, у положеннях частин п`ятої та шостої статті 137 ЦПК України, відповідно до яких саме на іншу сторону покладено обов`язок обґрунтування наявність підстав для зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, а також обов`язок доведення їх неспівмірності».

За правилами статей 12, 81 ЦПК України року кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини дев`ятої статті 83 ЦПК України копії доказів, що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Порушення відповідачем установленого процесуальним законом порядку пред`явлення до відшкодування витрат на правничу допомогу, а саме: ненаправлення позивачем на адреси інших учасників справи (відповідачів) документів, які підтверджують понесені витрати на правничу допомогу, що позбавило відповідачів можливості подати до суду клопотання про неспівмірність розміру таких витрат відповідно до частини шостої статті 137 ЦПК України, є підставою для повернення без розгляду клопотання відповідача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

Наведене узгоджується із висновками, сформульованими Верховним Судом у постановах від 21 серпня 2019 року у справі № 922/2821/18, від 16 лютого 2021 року у справі № 910/14138/18, від 24 березня 2021 року у справі № 756/2399/18 та від 30 червня 2022 року у справі № 640/1175/20.

За вказаних обставин, суд погоджується з доводами представника позивача щодо наявності підстав для повернення клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Макеєва В.Ф. про винесення додаткового рішення в частині стягнення витрат на правничу допомогу, без розгляду.

Керуючись ст.ст.12, 81, 83, 137, 141, 258-261 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Макеєва Валерія Федоровича про винесення додаткового рішення в частині стягнення витрат на правничу допомогу, повернути адвокату Макеєву В.Ф. без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали виготовлено 25.01.2024.

Суддя Т.Є.Троян