cправа № 492/1035/22
провадження № 2/492/112/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку

з повторною неявкою позивача в підготовче судове засідання

19 січня 2024 року м. Арциз

Арцизький районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Гусєвої Н.Д.,

за участю секретаря судового засідання Рябчук О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, -

встановив:

В провадженні Арцизького районного суду Одеської області знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 19 січня 2024 року о 13 год. 30 хв. з повідомленням учасників справи.

Виклик у судове засідання учасників справи здійснено за адресами, вказаними у матеріалах справи.

Позивач у підготовче судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце підготовчого судового засідання двічі повідомлений належним чином, що підтверджується довідками про причини невручення судових повісток, в яких є позначки «адресат відсутній за вказаною адресою», що в силу пункту 4 частини 8 статті 128 ЦПК України в такому випадку вважається, що судові виклики вручені позивачу належним чином. Клопотання про розгляд справи за його відсутності до суду не подав, про причини неявки в судове засідання суд не повідомив.

Відповідачка та її представник про дату, час і місце підготовчого судового засідання повідомлені належним чином, однак в судове засідання не з`явилися, але до суду від представника відповідачки надійшло клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у підготовче судове засідання, Також, представник відповідачки просив суд про розгляд вказаного клопотання за відсутності відповідачки та її представника.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, судом, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з вимогами ч. 3, п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Відповідно до частини 1, частини 3 статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Враховуючи, що позивач не повідомляв суд про зміну свого місця проживання, відповідно до положень вказаних норм ЦПК України слід вважати, що позивачу вручені судові повістки про виклик до суду належним чином.

Відповідно до частиною 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

Згідно частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

В силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України».

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Шевченко проти України» (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Отже сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З матеріалів справи не вбачається, що позивач був позбавлений права отримувати інформацію про рух справи, тощо.

Суд зазначає, що можливість сторони дізнатись про стан відомого йому судового провадження залежить від волевиявлення самої сторони, тобто має суб`єктивний характер.

Також, судом вжито всіх можливих заходів для повідомлення позивача про судове засідання, забезпечено всі процесуальні права у спосіб, передбачений ЦПК України.

Підстав для відкладення судового засідання, передбачених статтею 223 ЦПК України, суд також не вбачає. Суд враховує строки розгляду справи, передбачені законом, враховує повторну неявку представниці позивача і не встановлення наявності поважних причин для неявки.

Відповідно до вимог частини 5 статті 223, пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, є саме повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

Аналогічний висновок неодноразово викладено у постановах Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22), від 31 серпня 2021 року у справі № 570/5535/17 (провадження № 61-6076св21) та від 10 лютого 2022 року в справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20).

Позивач має бути належно і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого (відразу після першого) судових засідань, в які він не з`явився.

Процесуальний закон не містить вимог про необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Тож, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати такий позов без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише факт належного повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторний характер неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.

Відтак норми частини 5 статті 223 та пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 про дату, час і місце підготовчого судового засідання, призначеного на 21 грудня 2023 року о 13 год. 30 хв. повідомлений належним чином, однак в підготовче судове засідання вперше не з`явився, про причини неявки в суд не повідомив, клопотання про проведення підготовчого судового засідання за його відсутності не подав, у зв`язку з чим підготовче судове засідання було відкладено на 19 січня 2024 року о 13 год. 30 хв.

У підготовче судове засідання, яке призначено 19 січня 2024 року о 13 год. 30 хв. позивач повторно (двічі поспіль) не з`явився, про дату, час і місце підготовчого судового засідання повідомлений належним чином, про причини неявки в суд не повідомив, клопотання про проведення підготовчого судового засідання за його відсутності до суду не подав.

Крім того, суд наголошує, що поштові відправлення, що направлялися судом на адресу позивача поверталися до суду без вручення, з відміткою Укрпошти «адресат відсутній за вказаною адресою», при цьому позивач не виконав свого обов`язку щодо повідомлення суд про зміну місця проживання, визначений статтею 131 ЦПК України.

Отже, неявка в суд належним чином повідомленого про дату, час і місце підготовчого судового засідання позивача є повторною, а тому суд розцінює такі дії позивача як втрату зацікавленості в кінцевому результаті й переслідуванні мети - максимально сприяти у розгляді справи.

Внаслідок таких дій суд позбавлений змоги належним чином розглянути справу у визначений законодавством України процесуальний строк, а систематичні відкладення підготовчого судового засідання з необхідністю витрачати ресурси на відправлення поштової кореспонденції в умовах надзвичайної економії державних коштів, є невиправданим, адже залишення позову без розгляду через неявку позивача не є перешкодою для повторного звернення до суду з цим позовом.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що позивач, який був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання на 21 грудня 2023 року о 13 год. 30 хв. та на 19 січня 2024 року о 13 год. 30 хв., повторно, двічі поспіль в підготовче судове засідання не з`явився, клопотання про розгляд справи за його відсутності до суду не подав, суд дійшов висновку, що клопотання представниці відповідачки слід задовольнити, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики підлягає залишенню без розгляду, на підставі частини 5 статті 223, пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу про його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

В силу положень пункту 4 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» судом не повертається позивачу сплачена ним при зверненні до суду сума судового збору.

Керуючись статтями 44, 128, 130, 131, 223, 247, 257-261, 353 ЦПК України, суд, -

постановив:

Клопотання представника відповідачки адвоката Бикова Дмитра Юрійовича про залишення позову без розгляду задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що в силу положень частини 2 статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому наявної ухвали суду.

Суддя Арцизького районного суду

Одеської області Гусєва Н.Д.