справа № 197/282/22
провадження № 2/197/350/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2024 рокуШироківський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Леонідової О.В., за участі секретаря судового засідання Горлова О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Широке Криворізького району Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Приватного акціонерного товариства "Страхова група "ТАС" про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та АТ "СГ "ТАС" (приватне)про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, передбаченим ч. 2 ст. 286 КК України, а саме: порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що заподіяло потерпілому тяжкі тілесні ушкодження.

Ухвалою від 08.06.2022 відкрито провадження у справі, постановлено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

На адресу суду 05.02.2024 надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про зупинення провадження у справі до припинення перебування його у складі Збройних Сил України.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 заперечує проти задоволення клопотання, оскільки у відповідача ОСОБА_2 є правозахисник.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі перебування сторони у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

До клопотання представником відповідача додано повідомлення № 1341 від 14.06.2022 начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно з яким ОСОБА_2 призваний на військову службу по мобілізації згідно наказу від 20.04.2022.

Процесуальний закон пов`язує необхідність зупинення провадження у справі з фактом перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про Збройні Сили України» Збройні Сили України це військове формування, на яке відповідно до Конституції України покладаються оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності.

Військова служба у Збройних Силах України та інших військових формуваннях, утворених відповідно до законів України, є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком осіб (за винятком випадків, визначених законом), пов`язаній із захистом України.

Воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень (стаття 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану»).

Воєнний стан введено в Україні з 24 лютого 2022 року.

Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Європейський суд з прав людини зауважував, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, від 21 жовтня 2010 року, § 47).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Вищезазначене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в Постанові від 15 серпня 2023 року у справі № 174/760/21.

При цьому в цивільній справі, що розглядається, відповідач ОСОБА_2 , який призваний на військову службу по мобілізації, має право на реалізацію своїх процесуальних прав, передбачених ст. 43, 49 ЦПК України, безпосередньо, та наполягає на зупиненні провадження у справі з вищезазначених підстав. Тому заперечення позивача відхиляються судом.

Також суд враховує, що сторонами не заявлено клопотання про роз`єднання позовів та відповідне правове обгрунтувння згідно зі статею 188 ЦПК України.

Таким чином, клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 251, 353 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Зупинити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Приватного акціонерного товариства "Страхова група "ТАС" про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, до звільнення відповідача ОСОБА_2 зі складу Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (проголошення).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її підписання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя О.В. Леонідова