Виноградівський районний суд Закарпатської області
______________________________________________________________________
Справа № 299/8318/23
У Х В А Л А

21.02.2024 року м. Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого-судді Трагнюк В.Р., секретар судового засідання Конар В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Киретів В.В., про встановлення фактів, що мають юридичне значення, заінтересована особа: Виноградівська державна нотаріальна контора,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Киретів В.В., звернулася в суд із заявою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, заінтересована особа: Виноградівська державна нотаріальна контора.

Заявлені вимоги мотивує тим, що заявниця (спадкоємець) ОСОБА_1 з наявними документами звернулась до Виноградівської державної нотаріальної контори для оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, однак виявилося, що існують розбіжності в документах, що підтверджують родинні зв`язки померлого батька заявниці - ОСОБА_2 з його померлою матір`ю ОСОБА_3 .

Крім того, виявилась розбіжність і у правовстановлюючому документі на спадкове майно державному акту на право приватної власності на землю серії 1-ЗК № 004617, оскільки існує розбіжність в написанні прізвища та по батькові спадкодавця який помер.

В судове засідання сторони не зявились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Представник заявника подав заяву про розгляд справи у їх відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає залишенню без розгляду.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до вимог ст. 293 ЦПК України, суди розглядають справи, зокрема, встановлення фактів, що мають юридичне значення, а згідно п.6 ч.1 ст. 315 ЦПК України належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення`в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Відповідно до частини першої статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.

Разом з тим, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті (частина четверта статгі 25 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 27.05.2020 р. у справі № 361/7518/16.

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 березня 2019 року у справі № 550/1040/16-ц, провадження № 61-28423 св 18.

У справі №570/997/19 Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду наголосив, що визначення судом частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не узгоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про право особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, що свідчить, у тому числі про неефективність способу захисту права особи відповідно до положень статті 16 ЦК України. У такому випадку спадкоємець не позбавлений можливості захисту своїх прав шляхом подання позову про визнання права власності в порядку спадкування.

У постанові від 03 листопада 2021 р. у справі № 691/1237/20 Верховний Суд також указав, що відносно померлих позовні вимоги не можуть заявлятися, так як померлі особи не мають цивільної процесуальної правосуб`ектності.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (ч. 4 ст. 315 ЦПК).

Враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, які свідчать про те, що подана заява не підлягає розгляду в порядку окремого провадження, між сторонами наявний спір про право заявниці на спадкування, суд приймає рішення про залишення такої заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 293-315 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Киретів В.В., про встановлення фактів, що мають юридичне значення, заінтересована особа: Виноградівська державна нотаріальна контора.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 15 днів з дня отримання його копії.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 21.02.2024 року.

Суддя В. Р. Трагнюк