УХВАЛА

20 лютого2024 року

м. Київ

справа № 541/2658/22

провадження № 61-2115ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ситнік О. М. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Жиліної Ольги Василівни на постанову Полтавського апеляційного суду від 18 січня

2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Миргородської міської ради Полтавської області про визнання недійсним та скасування державного акта на право власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації земельної ділянки та

ВСТАНОВИВ:

05 лютого 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Жиліна О. В. засобами поштового зв'язку надіслала до Верховного Суду касаційну скаргуна постанову Полтавського апеляційного суду від 18 січня 2024 року, в якій просить її скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду, з огляду на таке.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною третьою статті 392 ЦПК України передбачено, що касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (частина четверта статті 62 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 21 Закону України «Про безоплатну правову допомогу» повноваження адвоката підтверджуються дорученням центру з надання безоплатної правничої допомоги та/або довіреністю відповідно до вимог процесуального закону.

Довіреність фізичної особи, за зверненням якої прийнято рішення про надання їй безоплатної вторинної правничої допомоги, може бути посвідчена посадовою особою органу (установи), який прийняв таке рішення (частина друга статті 62 ЦПК України).

Методичними рекомендаціями щодо організації надання безоплатної правової допомоги місцевими центрами з надання безоплатної вторинної правової допомоги, які затверджені наказом Координаційного центру з надання правової допомоги

від 05 січня 2023 року № 2 передбачена форма довіреності, зміст якої попередньо узгоджений між адвокатом/уповноваженим працівником місцевого центру та клієнтом.

До касаційної скарги, поданої адвокатом Жиліною О. В., яка надає безоплатну вторинну правову допомогу, має бути додано доручення Центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги та довіреність, що посвідчує її повноваження як представника.

Вказаний висновок зазначений в ухвалах Верховного Суду від 17 квітня 2023 року у справі № 608/1505/22 (провадження № 61-5052ск23), від 31 серпня 2023 року у справі № 523/3129/20 (провадження № 61-12736ск23).

На підтвердження своїх повноважень адвокат Жиліна О. В. додала до касаційної скарги лише копію доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_1 від 10 квітня 2023 року № 172-Д, виданого Лубенським місцевим центром з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Аналіз касаційної скарги та доданих до неї документів свідчить, що довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, до касаційної скарги не додано.

Отже, на момент подання касаційної скарги у адвоката Жиліної О. В. відсутні повноваження на здійснення представництва ОСОБА_1 у Верховному Суді.

Вимоги щодо форми, змісту касаційної скарги та додатків до неї передбачено у статті 392 ЦПК України.

У пункті 3 частини четвертої статті 392 ЦПК Українипередбачено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В касаційній скарзі заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до ухвалення Верховним Судом судового рішення з посиланням на скрутний майновий стан і запровадження режиму воєнного стану.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з частинами першою, другою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

Вирішення питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Довідка, додана до касаційної скарги, не підтверджує майновий стан

ОСОБА_1 , оскільки у вказаній довідці від 31 січня 2024 року міститься інформація щодо місця її роботи та розмір щомісячної заробітної плати.

На підтвердження незадовільного майнового стану можуть бути надані, наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Документів, які підтверджують скрутний майновий стан ОСОБА_1 і відсутність у неї можливості сплатити судовий збір не надано, тому у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до ухвалення судового рішення у справі необхідно відмовити.

Позовну заяву подано у жовтні 2022 року, отже судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня 2022 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня

2021 року становив 2 481,00 грн.

Ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних

осіб - 992,40 грн (2 481,00 грн*0,4) (редакція Закону України «Про судовий збір» на момент подання позовної заяви).

Згідно із статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимоги немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Розмір ставки судового збору за подання до суду касаційної скарги становить 200 відсотків ставки судового збору, що підлягав сплаті при поданні позовної заяви за кожну вимогу немайнового характеру (визнання недійсним та скасування рішення про надання дозволу на розробку проєкту землеустрою; визнання права на завершення приватизації земельної ділянки в порядку спадкування), тобто

3 969,60 грн ((992,40 грн *2)*200%)).

Судовий збір підлягає перерахуванню або внесенню за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів

бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку

і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно: 1) надати документ, що посвідчує повноваження представника ОСОБА_1 - адвоката Жиліної О. В.; 2) сплатити судовий збір у встановлених порядку і розмірі, або подати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявниці строк для усунення цих недоліків.

Суд роз`яснює, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника

ОСОБА_1 - адвоката Жиліної Ольги Василівни про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до ухвалення Верховним Судом судового рішення.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Жиліної Ольги Василівни на постанову Полтавського апеляційного суду від 18 січня

2024 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Ситнік