Єдиний унікальний номер 133/3735/23
Номер провадження 2/133/89/24
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

02.02.24 м. Козятин

Козятинський міськрайонний суд Вінницької області

В складі:

Головуючого судді Щерби Н.Л.,

за участю секретаря Білокура Д.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача - адвокат Голуб Наталія Євгенівна, до ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

22 листопада 2023 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Голуб Н.Є. звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини. У вказаній позовній заяві позивач просить суд визначити їй - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкової трансмісії після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свої вимоги мотивує, тим що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її баба ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме на земельну ділянку площею 3,1564 га на території Комсомольської сільської ради Козятинського району Вінницької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її батько ОСОБА_4 . У січні 2022 року під час оформлення своїх спадкових прав після смерті батька у нотаріуса вона дізналася, що її баба при житті, а саме 11 квітня 2008 року склала заповіт, яким заповіла її батьку ОСОБА_4 усе належне майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, у тому числі все те, що буде належати йому на день смерті і на що вона матиме право за законом. Крім того, їй стало відомо, що її дядько ОСОБА_2 заяву про прийняття спадщини після смерті його матері (її баби) до нотаріуса не подавав. Від права на прийняття спадщини після смерті її баби ОСОБА_3 вона не відмовляється і хоче виконати волю останньої. Проте, отримати в органах нотаріату свідоцтво про право на спадщину на спадкове майно після смерті баби позивач не може, оскільки нею було пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Представник позивача зазначає, що позивач не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вона є юридично необізнаною і вважала, що спадкоємцем після смерті баби є лише рідний брат її батька та її дядько - ОСОБА_2 . Вважає, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини із поважних причин, у зв`язку з чим вимушена звернутись до суду із вказаним позовом.

Ухвалою суду від 08 грудня 2023 року було відкрите провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1 та її представник - адвокат Голуб Н.Є. у підготовче засідання не з`явилися, проте від представника позивача на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи без їхньої участі, та про підтримання вимог, викладених в позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_2 у підготовче засідання не з`явився, проте на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без його участі та про визнання позовних вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

У зв`язку з неявкою в підготовче засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалося.

Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Частиною 3 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи, надані сторонами та долучені до матеріалів справи письмові докази, правові норми, що регулюють дані правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги слід задовольнити повністю з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Махнівської сільської ради Козятинського району Вінницької області.

Відповідно до довідки №1245 від 16 листопада 2023 року, виданої сільським головою ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , дійсно по день смерті постійно проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 , одна.

Згідно довідки №402 від 17 листопада 2023 року, виданої старостою ОСОБА_6 , ОСОБА_4 був зареєстрований на день смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) за адресою: АДРЕСА_2 . На день смерті за вище вказаною адресою, крім нього, були зареєстровані: племінниця ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_8 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 , її батьком записано ОСОБА_4 .

ОСОБА_8 після реєстрації шлюбу з ОСОБА_9 змінила своє прізвище на ОСОБА_10 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданим Козятинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хмільницькому районі Вінницької області Центрально-Західного МРУ Міністерства юстиції (м. Хмельницький).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 , його матір`ю записано ОСОБА_3 .

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_6 ОСОБА_11 народився ІНФОРМАЦІЯ_7 , його матір`ю записано ОСОБА_3 .

Згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №65151072 від 11 червня 2021 року зареєстровано спадкову справу після смерті ОСОБА_4 за №214/2021.

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 69841818 від 25 серпня 2022 року інформація щодо підготовки до видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 відсутня.

ОСОБА_3 за життя було складено заповіт від 11 квітня 2008 року, який посвідчено секретарем виконкому Комсомольської сільської ради Сорочинською В.І. та зареєстровано в реєстрі за № 494, відповідно до якого ОСОБА_3 заповіла ОСОБА_4 усе належне майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, у тому числі все те, що буде належати йому на день смерті і на що вона матиме право за законом.

Позивач ОСОБА_1 успадкувала майно після смерті батька ОСОБА_12 , що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом.

Приватним нотаріусом Хмільницького районного нотаріального округу Барською І.О. 17 листопада 2023 року позивачу відмовлено в прийнятті її заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , в зв`язку з пропуском нею строку для її подання.

Згідно частини першої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до вимог ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третястатті 46 цього Кодексу).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, відповідно до наведених вище положень цивільного законодавства України для набуття прав щодо вступу в спадщину, на спадкоємця покладається вимога подати відповідну заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 26 червня 2019 у справі № 565/1145/17, в якій зазначив, що необізнаність спадкоємця щодо порядку та строків прийняття спадщини є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вимоги позивача про надання їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини суд вважає обґрунтованими, а причини пропуску строку на прийняття спадщини, поважними.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Таким чином суд, з метою захисту прав спадкоємця на спадщину, вважає можливим задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, визначивши позивачу додатковий строк терміном один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 у .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1216, 1217, 1222, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», статтями 76, 81, 141, 247, 263-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Прийняти визнання позову відповідачем.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкової трансмісії після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном на два місяці, який починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони по справі:

позивач: ОСОБА_1 а, яка проживає в АДРЕСА_3 , реєстраційний номер картки платника податків НОМЕР_7 ;

представник позивача - адвокат Голуб Наталія Євгенівна, яка знаходиться за адресою: 22100, м. Козятин, вул. П. Орлика, 12, Хмільницького району Вінницької області, повноваження якої підтверджуються ордером серії АВ № 1102925;

відповідач: ОСОБА_2 , який проживає в АДРЕСА_4 , реєстраційний номер картки платника податків НОМЕР_8 .

Суддя: