справа № 619/3341/23
провадження № 2/619/178/24
УХВАЛА

24 січня 2024 року Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: головуючого судді Жорняк О.М.

за участі секретаря судового засідання Молотко А.В.

прокурора Кришталь С.В.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Жорняк О.М. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 про відшкодування моральної шкоди завданої незаконними діями органів що здійснюють оперативно- розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду,

ВСТАНОВИВ:

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Жорняк О.М. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 про відшкодування моральної шкоди завданої незаконними діями органів що здійснюють оперативно- розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 посилається на те,що суддя Жорняк О.М.. 17.07.2023 року постановив ухвалу про залишення моєї позовної заяви без руху і вказує на недоліки моєї позовної заяви, по суті змушує мене подавати за вказаних обставин позовну заяву по формі що визначена ЦПК України. Така дія суду суперечить положенням ст. 13 ЗАКОНУ, Положенню про застосування ЗАКОНУ і висновку ВП ВС у справі №201/10234/20 від 08.02.2022 року, за яким визначено, що у разі подання заяви про відшкодування завданої моральної шкоди, у розмірі не більш ніж мінімальний розмір визначений законом, спір відсутній і питання розглядається судом на підставі поданої заяви.

На ухвалу суду, про залишення позовної заяви без руху, він надав звернення судді Жорняку О.М. та висновку Великої Палати Верховного Суду.

Суддя Жорняк О.М. 08.08.2023 року постановив ухвалу про повернення йому позовної заяви, так як він не виконав його вимоги, викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.

На ухвалу суду про повернення мені позовної заяви він подав апеляційну скаргу. 20.10.2023 року Харківській апеляційний суд виніс постанову за якою скасував ухвалу суду про повернення мені позовної заяви і направив матеріали справи на подальший розгляд до суду першої інстанції. При тому апеляційний суд в абзацах 34,35,44,51, 57 розділу постанови встановив чітко зазначив порядок розгляду його заяви: а саме за відсутності спору та у строки встановлені Положенням про застосування Закону.

Матеріали справи надходять до суду першої інстанції 07.11.2023 року суддя Жорняк О.М. призначає підготовче засідання у справі на 07.12.2023 року,

15.12.2023 року суд постановляє ухвалу про залучення на стороні відповідача представника Харківської обласної прокуратури, який 15.12.2023 року надав до суду клопотання про залучення його у якості третьої особи на стороні відповідача.

При тому в порушенні ч.5 ст. 53 ЦПК України суддя О.М. Жорняк не зазначає в ухвалі про залучення третьої особи на які права чи обов`язки такої особи, та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Також необхідно звернути увагу на те, що у справі відсутній відповідач, на стороні якого залучено третю особу, і те що як міг дізнатись представник прокуратури про розгляд цієї справи в суді якщо він до неї будь якого відношення не мав. І миттєвість прийняття судом ухвали про залучення 3 особи. 15.12.2023 року представник прокуратури подає до суду клопотання і в цей же день це клопотання розглянуто і задоволено. Це безумовно свідчить про те, що суддя з представником прокуратури є у позаслужбових відносинах. Бо з Єдиного державного реєстру судових рішень природу його заяви і саме про те, що я подав до суду означену заяву дізнатись не можливо, прокуратура будь якої участі у розгляді справи раніше не приймала. Це свідчить про те, що інформацію про розгляд справи до Харківської обласної прокуратури надав сам суддя О.М. Жорняк, який свідомо затягував розгляд справи, поза строки встановленні Положенням про застосування Закону.

Крім того ним подано скаргу на дії судді Жорняк О.М.до Вищої ради Правосуддя.

За таких обставин вважає. що суддя Жорняк О.М.зацікавлений в розгляді його заяви.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про передачу заяви про відвід судді для її розгляду іншому складу суду.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ст. 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Відповідно до ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Отже, за умовами ч. 3 ч. 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді (ч. 5 ст. 36 ЦПК України).

Дослідивши заяву, матеріали справи, суд вважає, що заява про відвід не підлягає задоволенню, оскільки підстави зазначені для відводу полягають у незгоді заявників з прийнятими процесуальними рішеннями головуючого під час розгляду даної справи, що згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК України не може бути підставою для відводу.

Окрім того, право звернення зі скаргою до Вищої ради правосуддя передбачено ст. 107 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», а обставини викладені у скарзі підлягають перевірці.

Суд також враховує, що згідно з неодноразовими роз`ясненнями Вищої ради правосуддя у своїх рішеннях подання скарги на суддю не є підставою для його відводу (самовідводу).

З огляду на викладене, обставини викладені у заяві про відвід є такими, що ґрунтуються на суб`єктивних міркуваннях та зводяться до незгоди з прийняттям процесуального рішення судді.

Відповідно до ч.3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно із ч.1 ст.33 ЦПК України, визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Дослідивши заяву про відвід вважаю заяву необґрунтованою та передаю для розгляду в порядку, встановленому ч.2 ст. 14 ЦПК України.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 33, 36, 38-40, 260, 261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Жорняк О.М. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 про відшкодування моральної шкоди завданої незаконними діями органів що здійснюють оперативно - розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду - визнати необгрунтованою.

Вирішення питання про відвід головуючому судді Жорняк О.М. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 про відшкодування моральної шкоди завданої незаконними діями органів що здійснюють оперативно - розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду - передати судді, який визначається у порядку встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Жорняк