Справа № 752/2726/24
Провадження № 2-з/752/63/24
У Х В А Л А

05 лютого 2024 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви,

В С Т А Н О В И В:

01 лютого 2024 року ОСОБА_2 , діючи від імені та в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з заявою про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , приватного виконавця Мілоцького О.Л.,, третя особа ДП «Сетам» про визнання права власності.

Просить забезпечити позов шляхом зупинення продажу ДП «Сетам» нерухомого майна та заборони приватному виконавцю Мілоцькому О.Л. і ДП «Сетам» вчиняти будь-які дії щодо реалізації та відчуження нерухомого майна.

В обгрунтування заявленої вимоги представник ОСОБА_1 - адвокат Ковальчук Я.В. послався на те, що ОСОБА_1 має намір звернутися до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом про визнання права власності на частину майна , яке перебуває у спільній сумісній власності подружжя.

Підставою для звернення до суду з позовом є те, що 26.10.2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черняком А.Л. вчинено виконавчий напис №293 на стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 заборгованості за договором позики у розмірі 10 770 770, 00 гривень.

01.11.2023 року приватним виконавцем Мілоцьким О.Л. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження НОМЕР_1 щодо стягнення з ОСОБА_3 суми боргу в примусовому порядку та винесено постанови про арешт коштів боржника у межах суми звернення стягнення і арешт нерухомого майна.

Наразі приватним виконавцем вчиняються дії, спрямовані на реалізацію майна до ДП «Сетам» та внесено інформацію до системи електронних торгів.

У випадку реалізації ДП «Сетам» на прилюдних торгах арештованого майна, настануть негативні наслідки для відповідних учасників правових відносин.

Вивчивши матеріали заяви, вважаю, що в її задоволенні слід відмовити за наступних підстав.

Відповідно до правил ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Види забезпечення позову визначені положеннями ч. 1 ст. 150 ЦПК України.

При цьому, відповідно до вимог ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позовними вимогами.

Також, слід зазначити, що згідно роз`яснень, які містяться в п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства про розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року № 9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Крім того, пунктами 1-4 вказаної постанови Пленуму Верховного Суду України судам роз`яснено, що при вирішенні питання про забезпечення позову суд здійснює оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів до забезпечення позову з урахуванням адекватності вимог заявника, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, ймовірності утруднення виконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Так, заявником у заяві про забезпечення позову вказаний предмет майбутнього позову - про визнання права на частки нерухомого майна.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторони позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Так, дослідивши зміст заяви про забезпечення позову та доданих до неї додатків, доходжу до висновку, що заява позивача стосовно забезпечення позову до подання позовної заяви не підлягає задоволенню, оскільки позивачем не зазначено достатніх та переконливих обставин, які б свідчили, що невжиття заходів забезпечення позову до його пред`явлення в суд може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Крім того, представником позивача не додано до заяви примірник позовної заяви, яку планується подати до суду, що унеможливлює з`ясування обсягу позовних вимог, а також відповідність видів забезпечення позову, які просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою.

Під час розгляду заяви ОСОБА_1 , від імені якої діє представник - адвокат Ковальчук Я.В., також приймається до уваги, що в заяві про забезпечення позову до подачі позовної заяви заявник посилається, що має намір подати позов про визнання права власності на частину майна, яка перебуває у спільній сумісній власності подружжя, однак не зазначає обставини, що є перешкодою для пред`явлення позову одночасно з заявою про забезпечення позову.

Враховуючи викладене, суд вважає, що заява про забезпечення позову до пред`явлення позову в суд, є необґрунтованою та не доведеною, в зв`язку з чим в її задоволенні слід відмовити.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст. 149, 150, 153, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви, - відмовити.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: К.Г. Плахотнюк