У Х В А Л А

Іменем України

17 вересня 2024 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді - Сенюти В.О.,

при секретарі - Василенко О.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Державного підприємства «Сетам», Деснянського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Легкий Вадим Володимирович про визнання електронних торгів недійсними, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Деснянського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ДП «Сетам», Деснянського РВ ДВС м. Києва ГТУЮ у м. Києві, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Легкий В.В. про визнання електронних торгів недійсними.

Позивачі в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлялися належним чином.

Інші учасники розгляду справи не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Через неявку в судове засідання учасників справи, судом у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши письмові матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі.

Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Положенням ч.ч. 1,2 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Судом встановлено, що ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 14.11.2019 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Відповідно до розпорядження від 04.11.2021 у зв`язку з прийняттям 19.10.2021 Вищою радою правосуддя рішення №2087/0/15-21 про звільнення судді Деснянського районного суду міста Києва Клочко І.В., на виконання рішення Зборів суддів Деснянського районного суду міста Києва від 21.10.2021 та відповідно до пункту 2.3.52 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (зі змінами), п.2.3.40 Засад використання автоматизованої системи документообігу Деснянського районного суду міста Києва (зі змінами) призначено повторний автоматизований розподіл справи №754/16207/19 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , АТ КБ «Приватбанк», ДП «Сетам», Деснянського РВДВС м. Києва ГТУЮ у м. Києві, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Легкий В.В. про витребування майна та визначення електронних торгів недійсними.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 04.11.2021 вище зазначена цивільна справа передана судді Сенюті В. О.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 05.11.2021 прийнято цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , АТ КБ «Приватбанк», ДП «Сетам», Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Легкий В.В. про витребування майна та визначення електронних торгів недійсними до свого провадження.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 31.10.2022, яка занесена до протоколу судового засідання закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 15.05.2023 провадження щодо частини позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та АТ КБ «ПриватБанк» про визнання недійсними свідоцтва про право власності від 29.03.2019 № ННВ 475279 на 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 , що належали на праві власності ОСОБА_1 , яке зареєстровано в реєстрі за № 635 та № HHB 475278 на 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 , що належали на праві власності ОСОБА_2 , яке зареєстровано в реєстрі за № 634, які посвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легким В.В.; скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності за ОСОБА_3 на 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 , проведену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легким В.В. за номером про запис про право власності від 28.03.2018 року № 25475985 та скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності за ОСОБА_3 на 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 , проведену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легким В.В., за номером про запис про право власності від 28.03.2018 № 25475978; витребування від ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 ; витребування від ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 - закрито.

Відповідно до письмових матеріалів справи інтереси позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 представляє адвокат Заєць О.В. (Т. 2, а.с. 34-42).

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

В судовому засіданні, яке відбулось 09.05.2024 по справі оголошена перерва до 23.07.2024 (Т.4 а.с. 113). Суд звертає увагу на те, що заперечень щодо обраної дати від представника позивачів не надійшло.

Позивачі про день, час та місце розгляду справи, яке призначене на 23.07.2024 о 14 год. 30 хв. повідомлені належним чином, про що свідчить розписка, яка міститься в матеріалах справи (Т.4 а.с.114).

Проте, позивачі в судове засідання, призначене на 23.07.2024 о 14 год. 30 хв. не з`явилися (Т.4 а.с. 129). Натомість, від представника позивачів на адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із його зайнятістю в інших справах (Т. 4 а.с. 123-128).

В судове засідання, яке призначено на 17.09.2024 о 14 год. 10 хв., сторона позивачів повторно не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про що свідчать довідка про доставку SMS повідомлення, довідка про доставку повідомлення у додаток Viber, а також судова повістка, яка направлена на адресу позивача ОСОБА_2 та повернулась із відміткою, що адресат відсутній за вказаною адресою.

Суд звертає увагу на те, що повістка на адресу позивача ОСОБА_2 направлена за адресою - АДРЕСА_2 - адреса, яка вказана останнім у позовній заяві. При цьому, позивач ОСОБА_2 всупереч положенню ч. 1 ст. 131 ЦПК України не повідомляв суд про зміну свого місця проживання.

Так, Верховний Суд у постанові від 10.05.2023 по справі № 61-185св23 вказав, що довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду.

Крім того про обізнаність позивачів про розгляд справи, також свідчить клопотання представника позивачів - адвоката Заєць О.В. про перенесення судового засідання на іншу дату, подане останнім 17.09.2024.

Письмові матеріали справи не містять заяву позивачів про розгляд справи у їх відсутність.

Рішенням Європейського Суду з прав людини від 07 липня 1989 року по справі «Юніон Аліметаріа Сандерс С.А. проти Іспанії», зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до п.2 ч.2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Оскільки позивачі, які належним чином повідомлені, в призначені судові засідання 23.07.2024 та 17.09.2024 не з`явилися, заяв про розгляд справи у їх відсутність до суду не надходило, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 43, 223, 257 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Державного підприємства «Сетам», Деснянського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Легкий Вадим Володимирович про витребування майна та визнання електронних торгів недійсними - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Повний текст ухвали суду складено: 17.09.2024.

Суддя В.О. Сенюта