Справа № 274/3532/23 Провадження № 2-во/274/1/24
УХВАЛА

іменем України

10.01.2024 м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б., розглянувши заяву представника АТ КБ "ПРИВАТБАНК" Дашка В. М. про виправлення недоліків в ухвалі суду від 12.09.2023 по цивільній справі за позовом АТ КБ "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебувала цивільна справа за позовом АТ КБ "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

12.09.2023 ухвалою суду закрито провадження у цивільній справі за позовом АТ КБ "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Повернуто АТ КБ "ПРИВАТБАНК" з державного бюджету 2684,00 грн судового збору, сплаченого згідно платіжного доручення № BOJ63B3S98 від 23.05.2023.

05.01.2024 на адресу суду надійшла заява від представника АТ КБ "ПРИВАТБАНК" про виправлення недоліків, яка мотивована тим, що в ухвалі суду допущено помилку в назві платіжного документу згідно якого сплачено судовий збір, а саме: в ухвалі помилково вказано «платіжне доручення», замість правильного «платіжна інструкція».

Розглянувши заяву представника позивача, суд дійшов висновку, що вона не підлягає задоволенню у зв`язку з наступним.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 зазначив: описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як встановлено з матеріалів справи, при подачі до суду позовної заяви представником позивача на підтвердження сплати судового збору подано платіжне доручення № BOJ63B3S98 від 23.05.2023.

Задовольняючи заяву про повернення судового збору в ухвалі судом зазначено документ, згідно якого позивачем сплачено судовий збір, а саме: платіжне доручення № BOJ63B3S98 від 23.05.2023.

Суд, дослідивши заяву про виправлення описки та матеріали справи, не знаходить підстав для виправлення описки в ухвалі суду, оскільки зазначене представником позивача не є опискою. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Керуючись ст. ст. 258-260, 269 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника АТ КБ "ПРИВАТБАНК" Дашка В.М. про виправлення недоліків в ухвалі суду від 12.09.2023 по цивільній справі за позовом АТ КБ "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА