РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/1666/23

Провадження № 2/293/61/2024

06 лютого 2024 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Збаражського О.М.,

за участю секретаря судового засідання Крисюк О.О.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду у смт Черняхові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черняхівської селищної ради, третя особа ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

І. СУТЬ СПРАВИ

ОСОБА_1 звернулась до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до Черняхівської селищної ради, в якому вона просила визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову, позивач зазначає, що є єдиною спадкоємицею після смерті матері ОСОБА_3 , однак пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини, про що їй було повідомлено приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Драч Н.В. Позивач вважає, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, пов`язаними з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця, а тому звернулась до суду з даним позовом.

ІІ. ПРОЦЕДУРА та КОРОТКІ ПОЗИЦІЇ СТОРІН

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 13.10.2023 справа №293/1666/23 передана на розгляд судді Збаражському О.М.

Ухвалою від 18.10.2023 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 07.11.2023.

07.11.2023 ухвалою суду постановлено витребувати у приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Драч Н.В. належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної до майна ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , підготовче засідання відкладено на 30.11.2023.

30.11.2023 до суду надійшла копія спадкової справи, заведеної до майна ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

30.11.2023 ухвалою суду залучено до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , підготовче засідання відкладено на 09.01.2024.

09.01.2024 ухвалою суду підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті на 06.02.2024.

06.02.2024 сторони у судове засідання не прибули, про розгляд справи повідомлялись встановленим порядком. Згідно поданої позивачем заяви від 07.11.2023, остання просила розгляд справи здійснювати без її участі.

Представник відповідача Черняхівської селищної ради подав до суду заяви про розгляд справи у відсутність представника, проти задоволення позовної заяви не заперечують (а.с.69).

Третя особа ОСОБА_2 про розгляд справи повідомлялись встановленим порядком, клопотань про відкладення розгляду справи чи інших до суду не подала.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ст. 259 Цивільного процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ та ДОКАЗИ НА ЇХ ПІДТВЕРДЖЕННЯ

Батьками позивача ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, серії НОМЕР_1 (а.с.13).

26.05.2001 позивач зареєструвала шлюб з ОСОБА_5 , змінивши свою прізвище на шлюбне « ОСОБА_6 », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 (а.с.10).

ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Черняхів, Житомирської області у віці 66 років ОСОБА_3 померла, що стверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_3 (а.с.12).

Згідно матеріалів спадкової справи №67/2023 заведеної до майна ОСОБА_3 приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Драч Н.В., спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняла її донька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , згідно поданої заяви від 09.05.2023 (а.с.29).

Відповідно до листа приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Драч Н.В. від 22.09.2023, ОСОБА_7 роз`яснено, що вона пропустила строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 (а.с.11).

IV. ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ

Відповідно до статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

За змістом статей 15 Цивільного кодексу України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 Цивільного кодексу України.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1223, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України).

Відповідно до статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частина перша статті 1269 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

V. МОТИВИ ТА ОЦІНКА СУДУ

Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач посилається на наявність обставин, які перешкоджали їй своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та зазначила, що у встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулась до нотаріальної контори з відповідною заявою, оскільки вважала, що у зв`язку із введенням воєнного стану, перебіг строку прийняття спадщини або відмови від неї зупиняються на час дії воєнного стану, але не більше ніж 4 місяці.

Предметом позову у справі, яка розглядається, є визначення позивачу додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вказаний висновок викладений зокрема у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року по справі №140/871/16-ц (провадження №61-38046св18), від 15 січня 2020 року по справі №200/9984/16-ц (провадження №61-11977св19) та від 03 жовтня 2018 року у справі №2516/1356/12-ц (провадження №61-28938св18).

Частина перша статті 48 ЦПК України визначає, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Відповідачем є особа, на яку вказує позивач, як на порушника своїх прав.

На відміну від позивача, відповідач - це особа, яка, на думку позивача або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами. Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати заданим позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

У справах про спадкування у разі наявності спору, належними відповідачами є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування. Така правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 21.02.2019 у справі №420/2383/16-ц.

Таким чином, орган місцевого самоврядування може бути відповідачем у справах цієї категорії лише у разі відсутності інших спадкоємців, окрім позивача.

Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, ОСОБА_1 зазначила, що вона є єдиною спадкоємицею за законом першої черги після смерті матері ОСОБА_3 , про наявність інших спадкоємців позивач не вказала.

Разом з тим, розглядом справи встановлено, що спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняла її донька ОСОБА_2 , що підтверджується матеріалами спадкової справи №67/2023, тому саме вона мала бути залучена як належний відповідач у даній справі.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Тобто, право обирати коло осіб, до яких може бути пред`явлено позов, належить лише позивачу і суд, в цьому випадку, має право прийняти рішення про залучення співвідповідача або заміну неналежного відповідача належним виключно за клопотанням позивача.

Разом з тим, жодних клопотань про заміну відповідача на належного чи залучення вказаної особи до розгляду даної справи у якості відповідача, позивач протягом розгляду справи не заявляв.

Оскільки такого клопотання подано не було, суд позбавлений можливості замінити неналежного відповідача на належного за власною ініціативою, враховуючи принцип диспозитивності.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц (провадження №14-61цс18) зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Таким чином, аналіз наведених норм права та встановлених в судовому засіданні обставин справи дає можливість зробити висновок про те, що позовні вимоги заявлені до неналежного відповідача, а отже задоволенню не підлягають.

VІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Зважаючи, що за наслідком розгляду справи у задоволенні позову відмовлено, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст. 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач:

ОСОБА_1

ІНФОРМАЦІЯ_3 ,

адреса проживання: АДРЕСА_2

РНОКПП НОМЕР_4

Відповідач:

Черняхівська селищна рада

місцезнаходження за адресою:

12301, Житомирська область, смт Черняхів, майдан Рад, 1

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо

предмета спору на стороні відповідача:

ОСОБА_2

ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

адреса проживання: АДРЕСА_3

РНОКПП НОМЕР_5

Суддя Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ