Провадження № 2/357/707/24
У Х В А Л А

іменем України

16 лютого 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Орєхова О.І.,

за участі секретаря Вальчук М.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Білоцерківської міської ради про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей, та просив розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 03 вересня 2015 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 1323. Визначити місце проживання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за місцем проживання їхнього батька ОСОБА_1 . Покласти самостійне виховання дітей на батька ОСОБА_1 (а.с. 1-5).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 грудня 2023 року, головуючим суддею визначено Орєхова О.І. (а.с. 15) та матеріали справи передані для розгляду.

Ухвалою судді Білоцерківського міськрайонного суду Київіської області від 19 грудня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Білоцерківської міської ради про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей, було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків (а.с. 20-22).

На адресу суду від позивача ОСОБА_1 надійшла заява із копією уточненої позовної заяви та додатків до неї, отримана та зареєстрована канцелярією суду 21.12.2023 року за вх. № 58718, в якій просив суд розірвати шлюб між ним та ОСОБА_2 , який зареєстрований 03 вересня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 1323 (а.с. 25-26).

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу. Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача.

22 грудня 2023 року судом було здійснено запит стосовно відомостей про реєстрацію місця проживання відповідача (а.с. 35).

23 січня 2024 року за вх. № 4344 судом отримано з відділу обліку та моніторингу інформацію про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в Києві та Київській області відомості щодо зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача, з якої вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 36).

Ухвалою судді від 24 січня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у зазначеній справі. Розгляд справи у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України вирішено провести в порядку спрощеного позовного провадженням з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання на 09 лютого 2024 року (а.с. 37-38).

09.02.2024 року розгляд справи було відкладено до 08 год. 30 хв. 16 лютого 2024 року, у зв`язку із неявкою сторін по справі.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, 14 лютого 2024 року за вх. № 8526 судом отримано заяву, про залишення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу без розгляду.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце слухання справи повідомлялась належним чином, рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Інших заяв та клопотань з боку учасників судового розгляду на адресу суду не надходило.

Суд визнав можливим розглянути заяву про залишення позову без розгляду без участі учасників справи, оскільки їх неявка не перешкоджає вирішенню питання про залишення заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, заяву про залишення позову без розгляду, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Згідно ч. 3 ст. 13 ЦПК України, такий принцип цивільного судочинства як диспозитивність полягає, в тому числі, у праві учасників справи розпоряджатися своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви. Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

З урахуванням вищевикладених обставин, враховуючи те, що позивачем до початку розгляду справи по суті була подана заява про залишення позову без розгляду, суд вважає за необхідне залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, оскільки така заява подана у добровільному порядку і це не порушує нічиїх прав та охоронюваних законом інтересів.

Відповідно до частин першої, другої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином, за змістом наведеної норми вказаного Закону у випадку залишення судом позову без розгляду на підставі відповідної заяви позивача сплачена останнім сума судового збору не повертається.

Такої правової позиції дотримується Верховний Суд в постанові від 11 січня 2022 року в справі № 449/1290/20 (провадження № 61-18698св21).

В зазначеній постанові Верховний Суд вказав, що з огляду на викладене, залишаючи позов без розгляду на підставі відповідної заяви позивача, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для повернення ОСОБА_1 сплаченої ним суми судового збору за подання позовної заяви.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, враховуючи, що позовна заява залишена без розгляду, у зв`язку з заявою позивача, судовий збір поверненню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 257,260,261, 353 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційної інстанції безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутніми в судовому засіданні при оголошенні ухвали, мають право на її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Ухвала надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Повний текст ухвали складено 16 лютого 2024 року.

Суддя О. І. Орєхов