Провадження № 2/641/313/2024 Справа № 641/2542/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2024 року м. Харків

Комінтернівський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Зелінської І.В.,

за участю секретаря Надьон Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Харківської міської ради, в якому просив надати йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю у три місяці.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Харкові померла його баба ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті відкрилась спадщина, що складається з квартири АДРЕСА_1 . За життя померла склала на позивача заповіт, про що останньому стало відомо у лютому 2023 року, який було виявлено в документах ОСОБА_3 матір`ю позивача. Дізнавшись про заповіт позивач 25.02.2023 року звернувся до 2 ХДНК із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , однак нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказав, що оскільки не знав про наявність заповіту на його ім`я та оскільки не входив до кола спадкоємців за законом після смерті ОСОБА_3 , не звернувся до нотаріуса у строк, передбачений законом. Крім того, зазначив, що 28.02.2022 року призваний на військову службу під час мобілізації у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Ухвалою суду від 18.05.2023 року у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 16.06.2023 року витребувано у 2ХДНК спадкову справу після ОСОБА_3 та з Департаменту реєстрації ХМР довідку про реєстрацію.

Ухвалою суду від 20.07.2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду.

В судовому засіданні від 13.11.2023 року представник позивача підтримав позов, просив його задовольнити.

Представник відповідача про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, у судове засідання не з`явився.

Суд, заслухавши учасників справи, вивчивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до положень ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого ВДРАЦС у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Харків) ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 ..

З матеріалів справи судом встановлено, що на день смерті спадкодавця остання була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , при цьому інші особи на час відкриття спадщини зі спадкодавцем не проживали.

Згідно матеріалів спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з заявою про прийняття спадщини після останньої 25.02.2023 року звернувся позивач ОСОБА_1 ..

Згідно копії заповіту від 29.03.2018 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповіла належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_1 .

Матеріали спадкової справи містять також відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії від 25.02.2023 року, згідно якої позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку на подання заяви про прийняття спадщини після померлої.

Допитана в судовому засіданні як свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні 13.11.2023 року зазначила, що є матір`ю позивача. Вказала, що померла ОСОБА_3 була її тіткою та мешкала одна в квартирі АДРЕСА_1 . За життя вони постійно спілкувалися з нею та разом з сином їй допомагали та підтримували. Свідок поховала тітку та отримала допомогу на поховання. Зазначила, що за життя померла не повідомляла, що склала заповіт на ім`я її сина, позивача у справі. Коли у лютому 2023 року свідок перебирала документи померлої, знайшла заповіт, складений на ім`я позивача та одразу повідомила про це сина. Крім того, вказала, що у померлої був син, з яким як їй відомо у померлої були не дуже добрі відносини, останній проживає у Росії. Однак саме сина померлої свідок вважала спадкоємцем, тому до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини ні вона, ні позивач у встановлені законом строки не звертались.

Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За приписами ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до положень ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до приписів ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України встановлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, яка передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку в Постанові Верховного Суду Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 та Постанові Верховного суду України від 26.06.2019 по справі №565/1145/17 визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 суд враховує, що після смерті спадкодавця позивач у шестимісячний строк не подав заяву до нотаріуса про прийняття спадщини, оскільки взагалі не знав про існування заповіту на його ім`я.

Зазначені обставини, на думку суду, виключали можливість звернення позивача в установлений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця. Суд вважає, що зазначені причини є поважними та пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача на вчинення цих дій.

З урахуванням вищевикладеного суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, задовольняє позовні вимоги в повному обсязі, та визначає ОСОБА_1 додатковий строк три місяці, який є достатнім та розумним для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст. 4, 10-13, 76-81, 141, 247, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк 3 (три) місяці з дня набрання законної сили рішення суду для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживала за адресою: АДРЕСА_2 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач: Харківська міська рада, , місцезнаходження: м. Харків, майдан Конституції, 7.

Повний текст рішення виготовлено 05.02.2024 року.

Суддя: І. В. Зелінська